Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 
Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych 
                                                                                              Telefon: 545 555 414 
 
 
V E Ř E J N Á   V Y H L Á Š K A 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
12. 2. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává toto: 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y 
číslo: 0111-OOP-C073-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel: 
 
„měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, 
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů 
a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla  ke kontinuálnímu 
monitorování radioaktivního jódu v plynných výpustech jaderných zařízení“ 
 
1   Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a dále uvedené 
termíny a definice. 
1.1 
monitor plynné výpusti   
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování radioaktivity v plynných výpustech; jednotlivé části 
zařízení se mohou s výhodou spojovat do dvou dílčích zařízení, která mohou být spojená nebo oddělená 
podle požadavků na monitorování a provoz 
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
2 1.2 
monitor jódu   
zařízení určené ke kontinuálnímu nebo sekvenčnímu měření objemové aktivity radioaktivního jódu 
v plynných výpustech uvolňovaných do životního prostředí  
1.3 
radioaktivní jód  
radioizotopy jódu 131I , 125I a 129I 
1.4 
detekční zařízení   
zahrnuje jeden nebo více detektorů záření a související funkční jednotky 
1.5 
řídicí a vyhodnocovací zařízení   
obsahuje zařízení a funkční jednotky k měření veličin souvisejících s ionizujícím zářením (aktivita, 
objemová aktivita atd.); zařízení má funkční jednotky k zajištění zřetelné výstrahy, že měřená veličina 
přesahuje předem stanovenou hodnotu 
1.6 
variační koeficient   
poměr V směrodatné odchylky s a aritmetického průměru x souboru n měření xi, daný vztahem: 


n
iixx
nxxsV
12)(
111
   (1) 
1.7 
detekční limit LD  
naměřená hodnota veličiny získaná daným postupem měření, pro kterou je pravděpodobnost 
nepravdivého tvrzení o nepřítomnosti složky v materiálu β, přičemž pravděpodobnost nepravdivého 
tvrzení o její přítomnosti je α. 
U vzorku se skutečnou hodnotou obsahu LD bude pouze 5 % měření chybně deklarováno jako 
nerozlišitelné od pozadí (chyba II. druhu, β). Chyba β se bude právě rovnat chybě α (chybě I. druhu) 
měření pozadí, kdy 5 % měření pozadí bude překračovat mez detekce. Doporučují se implicitní hodnoty 
pro α a β rovné 0,05. 
Stanovení detekčního limitu L D : 
LD = 1,645 )(2Bu (3) 
kde B  ............  je hodnota pozadí, 
 t   ............  čas měření pozadí, 
 u(B)  .......  standardní odchylka pozadí 
u(B) = tB   (4) 
1.8 
koeficient rozšíření   
číselný součinitel ( k) používaný jako násobek kombinované standardní nejistoty k získání rozšířené 
nejistoty  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
3 1.9 
rozhodovací veličina   
proměnná veličina používaná k rozhodování, zda daný fyzikální jev je nebo není přítomen  
1.10 
rozhodovací úroveň  
pevná hodnota rozhodovací veličiny, pomocí níž je možné při překročení výsledku aktuálního měření 
fyzikálního jevu rozhodnout, že daný fyzikální jev je přítomen 
1.11 
efektivní měřicí rozsah měřiče  
rozsah hodnot měřené aktivity, ve kterém vlastnosti části zařízení nebo sestavy splňují požadavky 
specifikací 
1.12 
dynamický rozsah   
poměr signálu při maximálním měřitelném údaji veličiny a signálu při rozhodovací úrovni 
1.13 
chyba indikace  
rozdíl mezi indikovanou hodnotou veličiny  a konvenčně pravou hodnotou této veličiny c v bodě 
měření  
 =  – c (4) 
1.14 
relativní základní chyba    
relativní chyba údaje ei části zařízení nebo sestavy vzhledem k dané veličině při specifikovaném 
referenčním záření a při specifikovaných referenčních podmínkách, vyjádřená jako: 
 
cc
ie   (5) 
kde   .........  je indikovaná hodnota veličiny, 
 c  ........  konvenční hodnota veličiny v bodě měření. 
1.15 
doba odezvy   
je doba potřebná po skokové změně měřené veličiny k tomu, aby změna výstupního signálu poprvé 
dosáhla dané relativní hodnoty, obvykle 90 % konečné hodnoty 
1.16 
účinnost vzorkování monitoru   
je definována jako poměr objemové aktivity dostupné pro měření na záchytném médiu a objemové 
aktivity ve vzduchu na vstupu monitoru; je to součin účinnosti záchytu a účinnosti vzduchového okruhu 
monitoru 
1.17 
účinnost záchytu  
je definována jako poměr celkové aktivity dostupné k měření na záchytném médiu, například filtru nebo 
náplni aktivního uhlí, a celkové aktivity ve vzduchu na vstupu záchytného média Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
4 1.18 
účinnost vzduchového okruhu monitoru  
účinnost vzduchového okruhu monitoru popisuje ztráty aktivity na stěnách monitoru mezi vstupem do 
okruhu a záchytným médiem; je definována jako poměr celkové aktivity dostupné pro vzorkování 
monitoru a celkové aktivity ve vzduchu na vstupu do monitoru 
1.19 
referenční odezva   
při standardních zkušebních podmínkách je dána vztahem 
crefAAR  (6) 
kde A ..........  je hodnota objemové aktivity indikovaná zkoušeným zařízením nebo sestavou,  
 Ac ........  konvenční hodnota objemové aktivity 
1.20  citlivost  
je poměr hodnoty získané měřením a konvenční hodnoty aktivity 
AB-IS  (7) 
kde I ...........  je indikovaná hodnota při měření radioaktivního vzorku; 
  B .........  indikovaná hodnota při měření bez radioaktivního vzorku; 
  A  .........  konvenční hodnota aktivity měřeného vzorku  
1.21 
objemová aktivita  
aktivita vztažená na jednotkový objem vzduchu nebo plynu 
1.22 
jednotky   
v tomto předpisu se používá soustava jednotek SI ; kde je to vhodné, jsou používány následující vedlejší 
jednotky: 
 pro čas: rok (r), den (d), hodina (h), minuta (min); 
 pro energii: elektronvolt (eV); 
 pro objemovou aktivitu: becquerel na metr krychlový (Bq/m3) 
1.23    
klasifikace monitorů jódu 
Zařízení může být klasifikováno podle druhu detekovaného záření: 
 monitory k měření objemové aktivity pouze radioizotopu 131I; 
 monitory k měření pouze objemové aktivity radioizotopů 125I anebo 129I; 
 monitory k celkovému měření všech radioizotopů jódu. 
Zařízení může být také specifikováno podle měřicí metody, například 
 zařízení se statickým absorpčním médiem a simultánním měřením; 
 zařízení s pohyblivým absorpčním médiem a simultánním měřením; 
 zařízení k přímému měření jódu v komíně nebo potrubí. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
5 2   Metrologické požadavky 
2.1   Stanovené pracovní podmínky 
Monitor jódu musí splňovat metrologické požadavky v rozpětí pracovní teploty a relativní vlhkosti 
vzduchu specifikovaném výrobcem.  
2.1.1   Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky 
Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky jsou uvedeny v Tabulce 1. 
Tabulka 1 – Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky 
Ovlivňující veličiny Referenční podmínky Standardní zkušební podmínky 
Teplota okolí 20 C 18 C až 22 C 
Relativní vlhkost vzduchu 65 % 50 % až 75 % 
Tlak vzduchu 1) 101,3 kPa 86 kPa až 106 kPa 
Napájecí napětí 2) jmenovité napájecí napětí UN UN 1 % 
Kmitočet střídavého napájecího 
napětí 2) jmenovitý kmitočet jmenovitý kmitočet 0,5 % 
Průběh střídavého napájecího 
napětí 2) sinusový sinusový s celkovým harmonickým 
zkreslením menším než 5 % 
Pozadí záření gama příkon vzduchové kermy 
0,20 Gy/h příkon vzduchové kermy  
<0,25 Gy/h 
Elektrostatické pole zanedbatelné zanedbatelné 
Vnější elektromagnetické pole zanedbatelné menší než nejmenší hodnota  
způsobující rušení 
Vnější magnetické pole  zanedbatelné menší než dvojnásobek hodnoty 
zemského magnetického pole 
Průtoková rychlost vzorkování  nastaveno na jmenovitou 
průtokovou rychlost (stanovenou 
výrobcem) nastaveno na jmenovitou 
průtokovou rychlost 5 % 
Ovládací prvky  nastaveny pro běžný provoz nastaveny pro běžný provoz 
Kontaminace radionuklidy  zanedbatelná zanedbatelná 
Dceřiné produkty  
radonu (222 a 220) zanedbatelná zanedbatelná 
Kontaminace chemickými produkty  zanedbatelná zanedbatelná 
1)  Když je detekční metoda zvláště citlivá na změny tlaku vzduchu, podmínky se omezí na 5 % 
referenčního tlaku. 
2)  Může být použito stejnosměrné napájení a v tomto případě kmitočet není specifikován. 
2.2   Měřicí rozsah 
Měřicí rozsah monitoru aerosolů stanoví výrobce. 
2.3   Přesnost přístroje 
Výrobce musí stanovit poměr mezi údajem na měřicím zařízení a aktivitou referenčního zdroje, když 
zařízení pracuje při standardních zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů výrobce. Musí Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
6 být specifikována nejistota referenční odezvy. Referenční odezva se nesmí lišit více než o 20 % od 
hodnoty specifikované výrobcem.  
2.4   Linearita systému 
Při standardních zkušebních podmínkách musí být relativní chyba údaje menší než 10 % pro celý 
efektivní měřicí rozsah. Nejistota radioaktivních zdrojů se nezahrnuje. Když se používají pevné zdroje, 
pak  a c se vztahují k citlivosti při výpočtu relativní chyby. 
2.5   Odezva na radioaktivní plyny 
Výrobce musí specifikovat odezvu na příslušné radioaktivní plyny přítomné ve vzorku vzduchu nebo 
nosném plynu. 
2.6   Odezva na okolní záření gama 
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10 Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3 MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně. 
2.7   Přetížení 
Pokud není mezi výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s příkonem 
povrchové emise) 10krát větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení 
pracovat normálně. 
2.8   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardních podmínkách, v době do 30 minut po zapnutí.  
2.9   Statistické fluktuace 
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10 % pro 
údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu. 
2.10   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Údaj s daným zdrojem záření, indikovaný po 30 minut provozu zařízení, se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100 hodin. 
2.11   Stabilita průtokové rychlosti 
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardních zkušebních podmínkách s poklesem tlaku způsobeným pouze vzduchovým okruhem  
a vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr). Výrobce musí specifikovat jmenovitou průtokovou 
rychlost pro použitý typ filtru. Po standardní době náběhu vzorkovacího zařízení (30 minut) se 
indikovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o 10 % konvenční hodnoty 
průtokové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10 % po dobu dalších 
100 hodin. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
7 2.12   Vliv poklesu tlaku na filtru 
Protože vlivem vlastností filtru a stupněm ucpání se může zkouška od zkoušky lišit, uvažují se pouze 
měření celkového poklesu tlaku a průtokové rychlosti. Účelem této zkoušky je stanovení zvýšení 
poklesu tlaku na filtru způsobující 10 % snížení od jmenovité průtokové rychlosti vzduchu při 
normálních podmínkách. Přijatelný minimální pokles tlaku, který může způsobit 10 % snížení od 
jmenovité průtokové rychlosti, musí být dohodnut mezi výrobcem a uživatelem. Pro tento pokles tlaku 
se průtoková rychlost indikovaná monitorem nesmí lišit více než o 10 % od konvenční hodnoty 
průtokové rychlosti. 
2.13   Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost 
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 5 %, když se napájecí napětí mění mezi +10 % a −12 % 
jmenovitého napájecího napětí. 
2.14   Vliv kmitočtu napájecího napětí 
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 10 %, když se kmitočet napájecího napětí mění od 47 Hz 
do 51 Hz. 
2.15   Vnější únik 
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, ale ne vnitřního úniku kolem držáku filtru 
nebo sběrného zařízení. Únik vzduchu nebo plynu zařízení před měřičem průtokové rychlosti musí být 
menší než 5 % jmenovité průtokové rychlosti. 
2.16   Teplota okolí 
Indikovaný údaj musí zůstat v mezích specifikovaných v tabulce 2 pro teplotní rozsah dohodnutý mezi 
výrobcem a uživatelem. Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací 
zařízení pracovat při jiných klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé 
detekční zařízení může pracovat při vyšší teplotě, než je uvedeno v tabulce 2. V tomto případě musí být 
příslušná zkouška dohodnuta mezi výrobcem a uživatelem. 
Tabulka 2 – Teplota okolí 
Teplota okolí Odchylka od hodnoty za standardních podmínek 
+10 C až +35 C  
(střed: +22 C) 10 % 
−10 C až +40 C  
(střed: +15 C) 20 % 
−25 C až +50 C  
(střed: +12 C) 50 % 
2.17   Relativní vlhkost vzduchu 
Odchylky způsobené relativní vlhkostí do 90 % při +35 °C musí být menší než 10 %. 
2.18   Účinnost odběrové trasy 
Výrobce musí specifikovat míru absorpce obou forem jódu (organická forma a elementární jód) na trase 
vedoucí od odběrového místa k filtračnímu médiu určenému pro záchyt radioaktivního jódu (filtr, 
speciální cartridge) Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
8 3   Technické požadavky 
3.1   Všeobecné požadavky 
Hlavním požadavkem na zařízení k monitorování radioaktivních výpustí je schopnost měřit definovanou 
úroveň výpusti charakterizovanou objemovou aktivitou a celkovou průtokovou rychlostí výpusti. 
3.2   Typy monitorů 
3.2.1   Všeobecně 
Typy uvažovaných zařízení pro monitorování plynných výpustí jsou monitory radioaktivních aerosolů, 
monitory radioaktivních vzácných plynů a monitory se specifickým rozlišením radionuklidů.  
3.2.2   Monitory jódu 
Toto zařízení obvykle obsahuje nějaké prostředky sběru na vzorkovacím médiu jako je statický filtr 
nebo pohyblivý filtr, který je monitorován vhodným detekčním zařízením. Zvolený detektor musí být 
vhodný pro daný typ radioaktivity. 
3.3   Vzorkování výpusti 
Pokud daný typ měření vyžaduje vzorkování, musí být měřená výpusť vzorkována v reprezentativním 
bodě vypouštěcího potrubí, aby se měřil skutečný únik po proudu od bodů vstupu a zachycování 
radioaktivních látek. 
Když je však požadovaná citlivost příliš nízká pro rozumné měření a když aktivita pochází z jednoho 
nebo více dobře definovaných zdrojů, je výhodné měřit výpusť lokálně před dalším ředěním 
s neradioaktivní výpustí. V tomto případě musí být výpusť od všech zdrojů radioaktivní kontaminace 
monitorována buď společně nebo jednotlivě. V případě, když jsou záchytná zařízení po proudu za 
vzorkovacími body výpusti, aktivita indikovaná monitorem není aktivita skutečného úniku a k odhadu 
skutečných úniků musí být stanovena účinnost záchytného zařízení. 
V obou případech jsou možné dvě metody. 
1.  Měření bez odebrání části toku spočívá v umístění detektoru do toku výpusti nebo poblíž toku 
výpusti. To má výhodu v jednoduchosti a snižuje problémy spojené s reprezentativností vzorku. 
Například pro monitor plynů může být detektor umístěn do toku výpusti; musí pak být kalibrován 
na skutečnou geometrii, pro kterou je používán. Dále je třeba se vyhnout hromadění 
radioaktivních částic na detektoru nebo v blízkosti detektoru, protože to může rušit měření. 
2. Měření s odebráním části toku umožňuje, aby byl detektor umístěn v prostředí (pokud jde 
o teplotu, pozadí gama atd.), které je výhodnější k měření. Například při měření plynů to 
umožňuje odstranění částic a par ze vzorku. Avšak je třeba dbát na to, aby byl vzorek 
reprezentativní. 
POZNÁMKA  
Měly by se uvažovat následující charakteristiky: 
 optimální počet a umístění vzorkovacích trysek; 
 vnitřní průměr potrubí; 
 typ použitého materiálu se zvláštním zřetelem na korozi způsobenou chemickými vlivy  
a elektrostatickými jevy; 
 povrchová úprava vnitřních povrchů; 
 poloměr zakřivení a směry změn; 
 délka potrubí, sklon; 
 připojení mezi potrubím, k vnějšímu potrubí, k monitoru; 
 vliv škodlivých chemických produktů a vodních par. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
9 3.4    Sběr aktivity  
Když je přímé měření toku výpusti nebo odebírání reprezentativního vzorku nemožné vzhledem k nízké 
objemové aktivitě toku výpusti, je možné uvažovat různé způsoby sběru aktivity před měřením. Existují 
dva přístupy: 
 měření aktivity během sběru; 
 měření po sběru s kontinuálně opakujícím se cyklem sběr/měření. 
Nejběžnějším takovýmto postupem je koncentrace vzdušných částic, par nebo plynů na vhodném 
vzorkovacím médiu. Médium může být ve formě pásky nebo objemových absorpčních granulí ve 
vhodném obalovém systému. Médium je po sběru vyměňováno a uspořádáno tak, aby byl jeden vzorek 
měřen a další vzorek sbírán.  
3.5   Charakteristiky měření a indikace 
3.5.1   Efektivní měřicí rozsah 
Efektivní měřicí rozsah musí být vhodný pro danou aplikaci. 
3.5.2   Charakteristiky měření 
Výrobce musí uvádět rozhodovací úroveň, detekční limit a efektivní měřicí rozsah zařízení. Tyto 
charakteristiky musí být uvedeny pro specifikované radionuklidy s uvážením úrovně pozadí 
referenčního záření gama (0,2 Gy/h) a objemové aktivity ve vzduchu (radonu a jeho dceřiných 
produktů). 
3.5.3   Zobrazení 
Je žádoucí, aby indikovaný údaj byl skutečná objemová aktivita výpusti. Tato objemová aktivita je 
uváděna v Bq/m3 referenčního radionuklidu 131I  nebo směsi radioizotopů jódu 131I , 125I a 129I 
3.6   Spolehlivost 
Doba náběhu celého zařízení musí být menší než 30 minut. 
Všechna zařízení musí být konstruována tak, aby byla pokud možno spolehlivá s minimem 
neodhalených poruch. 
Výrobce musí poskytovat dokumentaci o očekávané střední době provozu kritických komponent jako 
je čerpadlo vzduchu, detektor, průtokoměr atd. 
Výrobce musí specifikovat periodicitu opakování pravidelné údržby a plně popsat všechny postupy 
údržby. Požadavky na tuto údržbu by měly být co nejmenší. 
Musí být k dispozici výstrahy o závadách k indikaci, že systém má závadu, jako je přerušení napájení 
nebo porucha komponenty. 
3.7   Odběrové a detekční zařízení  
3.7.1 Odběrový a výfukový systém 
Uvažují se následující charakteristiky a musí být dohodnuty mezi výrobcem a uživatelem: 
 u vlastností používaných materiálů je třeba věnovat zvláštní pozornost absorpci jódu; 
 regulace teploty procházejícího vzduchu, aby se zabránilo kondenzaci jódu nebo jeho sloučenin. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
10 3.7.2 Vstupní filtr 
Pokud je to vhodné, může být na vstupu do vzorkovacího okruhu umístěn v držáku filtr, aby se odstranil 
všechen prach a aerosoly. Aby se zachovaly specifické vlastnosti zařízení, nesmí tento filtr zachytávat 
ani dočasně zadržovat jód (kromě aerosolové formy). 
Tato součást musí být také umístěna dostatečně daleko od detektoru záření nebo musí být stíněna, aby 
příspěvek filtru k odečítanému údaji byl nevýznamný. 
3.7.3 Záchytné médium jódu 
Záchytné médium může mít různé geometrie podle metody činnosti zařízení  
Usazování jódu musí být pokud možno homogenní. Zvýšené homogenity lze dosáhnout použitím 
prstencového proudění vzduchu. 
Konstrukční charakteristiky části pro záchyt jódu (rozměry, geometrie atd.) musí brát v úvahu 
charakteristiky použitého záchytného média a charakteristiky vzorkovacího čerpadla vzduchu (nebo 
plynu). 
Přítomnost radioaktivních plynů (například 41Ar, 85Kr, 133Xe nebo 222Rn) v monitorovaném plynu může 
mít vliv na monitorování jódu. To platí především pro neselektivní detektory. Aby se snížil vliv těchto 
radionuklidů, musí být pokud možno malý prostor vzduchu v blízkosti detektoru a uvnitř záchytného 
média jódu. 
Konstrukce musí minimalizovat úniky, zvláště vnitřní úniky způsobující průtok spojkou mimo sběrné 
médium. 
Přístup k záchytnému médiu jódu a filtru musí být proveden takovým způsobem, aby bylo možné jeho 
rychlé a snadné vyjmutí bez poškození detektoru záření nebo součásti pro záchyt jódu. Vyjmutí součásti 
pro záchyt jódu nebo filtru také nesmí ozářit obsluhu nadměrnou dávkou záření. 
Výrobce musí uvádět životnost záchytného média jódu. Musí to být nejméně osm dní pro referenční 
podmínky teploty a relativní vlhkosti. Výrobce musí specifikovat dobu vzorkování při 90 % relativní 
vlhkosti. 
3.7.4 Účinnost sběru a vlastnosti záchytu 
Výrobce musí uvádět účinnost sběru a vlastnosti záchytu sběrného média pro elementární a nestálé 
sloučeniny jódu při různých zatěžovacích podmínkách. 
Doba styku jódu se vzorkovacím médiem by měla být větší než 0,2 sekundy. Pokud je doba styku se 
vzorkovacím médiem menší než 0,2 sekundy (například v monitoru s vysokou průtokovou rychlostí), 
musí být indikována snížená účinnost sběru. Skutečnou účinnost sběru musí výrobce specifikovat  
a musí být odsouhlasena uživatelem. 
Výrobce musí uvést, jak je účinnost sběru ovlivněna chemickou formou jódu, podmínkami vzduchu  
a přítomností chemických produktů ve vzorkovaném vzduchu. Výrobce musí specifikovat skladovací 
podmínky sběrného média. 
3.7.5 Detektor záření 
Výrobce musí plně specifikovat charakteristiky detektoru včetně rozměrů detektoru a transmisní 
charakteristiky, jako je efektivní plocha detekce. 
Když je plášť detektoru v přímém styku s monitorovaným plynným prostředím, musí se věnovat zvláštní 
pozornost konstrukci, aby byla snadná dekontaminace detektoru. 
3.7.6   Čerpadlo 
Když je čerpadlo nedílnou částí jakéhokoliv zařízení, musí být splněny následující požadavky: 
a) musí být umístěno po proudu za filtrem nebo jednotkou měřící aktivitu; Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
11 b) musí být schopné nepřetržitého provozu mezi plánovanými činnostmi údržby. Četnost činností 
údržby musí být dohodnuta mezi výrobcem a uživatelem, ale nesmí být častější než jednou za 
šest měsíců. Konstrukce musí umožňovat snadný přístup k čerpadlu a náhradu jeho částí;  
c) musí být schopné udržet požadovanou průtokovou rychlost vzduchu nebo plynu nezávisle na 
tlakových rozdílech způsobených standardními provozními podmínkami (maximálním 
očekávaným vzorkovacím časem, používanými prvky zachycujícími jód, prachem ve vzduchu 
atd.), takže na konci vzorkování nesmí být snížení vzhledem k jmenovité průtokové rychlosti 
větší než o 10 % nebo chyba hodnoty celkového vzorkovaného objemu vzduchu větší než 8 %;  
d) musí být použita výstraha detekující jak protržení záchytného média jódu (malý tlakový rozdíl), 
tak ucpání média (tlakový rozdíl větší než hodnota potřebná ke snížení průtokové rychlosti  
o 10 %). 
3.7.7   Řízení průtokové rychlosti 
Když je měřicí metoda citlivá na průtokovou rychlost, musí být použito zařízení na řízení průtokové 
rychlosti, které má rozsah nastavení průtokové rychlosti dostatečné k umožnění změn vlastních 
charakteristik čerpadla vzduchu a všech používaných filtrů. 
3.7.8   Měření průtokové rychlosti 
Když je měřicí metoda citlivá na průtokovou rychlost, musí být použito zařízení k měření průtokové 
rychlosti s výstrahou pro varování při jakékoliv nadměrné změně průtokové rychlosti. Průtoková 
rychlost musí být měřena za sběrným médiem a před čerpadlem. Vzorkovací průtoková rychlost musí 
být vyjádřena v jednotkách SI. Musí být k dispozici tlak a teplota, při které je měřič průtokové rychlosti 
kalibrován a při které je vyjádřena průtoková rychlost. Musí být provedeny příslušné korekce na 
skutečné podmínky výpusti. 
3.7.9   Řízení tlaku 
Když je měřicí metoda citlivá na tlak uvnitř měřicí komory, musí být použito zařízení k měření 
průtokového tlaku s výstrahou pro varování při jakékoliv nadměrné změně tlaku v měřicí komůrce. 
3.8   Výstrahy 
3.8.1   Typy výstrahy 
Výstrahy a indikační prvky musí být vhodné pro účel zařízení a musí být dohodnuty mezi výrobcem 
a uživatelem. 
Výstrahy vysoké úrovně a výstrahy závad musí poskytovat oddělenou místní vizuální indikaci na 
monitoru a dále musí mít dvě sady výstupních kontaktů (které mohou být společné pro všechny výstrahy 
závad) pro účely externí výstrahy. Musí  být poskytovány zvukové výstrahy. 
Všechny výstražné funkce musí mít testovací prostředky ke kontrole činnosti výstrahy. V případě 
nastavitelné výstrahy musí být kontrola možná v rozsahu nastavení s indikací aktuálního výstražného 
pracovního bodu. 
Obvody výstrahy musí pracovat buď v režimu, kdy se udržují podmínky výstrahy až do specifického 
nulování pomocí ovládání nulování, nebo v režimu automatického nulování, když výstražný stav zmizí. 
3.8.2   Výstrahy vysoké úrovně 
Musí být poskytována nastavitelná výstraha vysoké úrovně pokrývající celý efektivní měřicí rozsah. 
3.8.3   Výstrahy závad 
Musí být poskytována: 
 výstraha indikující ztrátu signálu detektoru; 
 výstraha indikující ztrátu vzorkování v okruhu; Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
12  výstraha indikující poruchy v obvodech elektronického systému. 
Výstrahy musí indikovat zdroj co největšího počtu závad a musí  mít automatický diagnostický systém. 
3.9   Indikační prostředky 
Vedle vizuálního zobrazení měřené hodnoty by na zařízení měly být provozní indikace pro: 
 zapnutí napájení; 
 zapnutí čerpadla vzduchu, pokud je použito; 
 zapnutí napájení vysokého napětí na detektoru, pokud je použito; 
 průtok anebo hladinu v zásobníku chladiva pro detektor, pokud je použito. 
Pokud zařízením protéká vzduch, pak musí být poskytována vhodná indikace měření průtoku. 
Musí být poskytován výstup umožňující dálkovou indikaci měření a výstrah. 
3.10   Prostředky pro provozní kontroly 
Musí být poskytovány prostředky umožňující uživateli provádět periodické kontroly uspokojivé činnosti 
zařízení včetně kalibrace a ověření linearity měření. Tyto prostředky musí být instalovány tak, aby 
umožňovaly provádění kontroly z řídicí a vyhodnocovací jednotky. 
Musí být možné kontrolovat kalibraci zařízení ve dvou reprezentativních bodech v měřicím rozsahu. 
Tato kontrola musí být prováděna pomocí jednoho nebo podle potřeby více vhodných radioaktivních 
zdrojů. Linearita měření může být kontrolována elektricky. 
3.11   Prostředky pro nastavení a údržbu 
Všechna elektronická zařízení musí mít dostatečný počet snadno dostupných zkušebních bodů 
k usnadnění nastavení a lokalizaci závad. Musí být dodávány všechny speciální nástroje pro údržbu 
a příslušný návod k údržbě. 
Konstrukce všech zařízení musí být taková, aby byla snadná oprava a údržba. 
Na displeji by měly být dostupné informace o automatických diagnostických prvcích. 
3.12   Detekční zařízení nebo vzorkování a detekční zařízení 
Toto zařízení obsahuje jeden nebo více detektorů záření a případně jedno nebo více následujících dílčích 
zařízení a funkčních jednotek: 
 vzorkovací a odsávací potrubí; 
 nádoba nebo jiná zařízení pro vymírání krátkodobých rušivých plynných radionuklidů; 
 prostředky k vyjmutí vzorků pro laboratorní analýzu a pro kalibrační zkoušky s radioaktivními 
plyny; 
 zařízení k chlazení detektoru; 
 vzorkovací komora; 
 zařízení k záchytu vzduchových částic; 
 zařízení k pohybu filtru; 
 zařízení k ochraně před okolním zářením gama; 
 zařízení k monitorování a řízení rychlosti průtoku vzduchu; 
 čerpadlo vzduchu; 
 zařízení k měření teploty, kde je to vhodné. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
13 Detekční zařízení nebo vzorkování a detekční zařízení musí být konstruováno tak, aby byla 
minimalizována vnitřní kontaminace a aby byla snadná dekontaminace, když je jí třeba. Vnější povrchy 
by měly být speciálně upraveny, aby byla umožněna dekontaminace. 
Monitor musí být konstruován tak, aby se minimalizovaly vlivy mechanických úderů. 
Za určitých okolností může tok výpusti obsahovat výbušnou směs plynů. V tomto případě musí být 
zařízení konstruováno tak, aby se zabránilo možnosti zapálení výpusti přístrojem. 
Výpusť může také obsahovat škodlivé a korozní chemické výpary a k ochraně měřicích systémů je pak 
třeba speciální uspořádání. 
Když je chlazení detektoru prováděno z místního zásobníku, doplňování zásobníku nesmí být 
vyžadováno častěji než každých osm dní. 
3.13   Řídicí a vyhodnocovací zařízení 
Řídicí a vyhodnocovací zařízení obsahuje především tyto části: 
 elektrické řízení a napájení; 
 elektronická měřicí zařízení; 
 zobrazovací jednotku měření; 
 jednotky varovných signálů a výstrahy. 
Zařízení může být propojeno s centrálním zobrazovacím panelem radiační situace. V tomto případě 
musí být možné ho instalovat do elektronických rámů normalizovaných rozměrů. 
3.14   Stínění okolního pozadí nebo kompenzační zařízení 
Tato zařízení nebo postupy jsou použity ke snížení vlivu okolního pozadí na měření. Jsou těchto typů: 
 stínicí zařízení; 
 elektronická zařízení; 
 softwarové metody. 
Tyto typy mohou být podle potřeby začleněny do celkového návrhu systému. 
Stínění musí poskytovat stejné zeslabení záření ve všech směrech od citlivého objemu detektoru 
s uvážením konstrukčních materiálů detekčního zařízení a úhlové odezvy detektoru. Tloušťka stínění 
musí být stanovena s uvážením detekční účinnosti detektoru. 
Pokud není možné zařízení lehce vyjmout ze stínění, musí být toto stínění snadno rozebíratelné a tedy 
sestavené ze stavebnicových překrývajících se prvků s hmotností 15 kg nebo méně, pokud není mezi 
výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak. 
Pokud se ke snížení vlivu pozadí gama používají elektronické metody s použitím dodatečných 
detektorů, musí být výběr a umístění těchto detektorů provedeno tak, aby se dosáhlo pokud možno 
nejlepší kompenzace s uvážením rozsahu energií gama a směru záření. 
3.15   Úroveň hluku zařízení 
Úroveň hluku zařízení pochází především ze vzorkovacího a detekčního zařízení a speciálně z provozu 
vzduchového potrubního systému a vznikajících vibrací. 
Výrobce musí vybrat takové komponenty a navrhnout zařízení tak, aby byla úroveň hluku minimální 
a ve shodě s druhem prostředí, pro které je zařízení určeno. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
14 3.16   Elektromagnetické rušení 
Měřidla nesmí být ovlivněna elektrickým a elektromagnetickým rušením z okolního prostředí a musí 
splňovat požadavky příslušného zvláštního právního předpisu2. Při zkoušce vlivu rušení nesmí změna 
odezvy měřidla překročit 1 %. Musí být provedena všechna nutná opatření proti vlivům 
elektromagnetického rušení, a to jak přijímaného, tak emitovaného zařízením. 
   Pro odolnost se použije stupeň závažnosti 3. 
   Pro vyzařování se použije třída závažnosti A.  
3.17   Napájení 
Zařízení musí být konstruována pro provoz z jednofázového střídavého napájecího napětí v jedné 
z následujících kategorií podle: 
řada I: 230 V a.c.; 
řada II: 100 V a.c.; 
řada III: 120 V anebo 240 V a.c; 
řada IV: 24 V d.c. 
Zařízení může být konstruováno pro provoz z nízkonapěťového záložního zdroje pro případ poruchy 
napájení. V těchto případech je žádoucí, aby zařízení v důsledku přepnutí napájení nevykazovalo 
chybnou funkci nebo byla spuštěna výstraha; měla by být poskytována indikace tohoto přepnutí. 
Pro motory čerpadla vzduchu může být použito třífázové napájení. 
3.18   Ochrana proti neoprávněné manipulaci 
Části měřidla, které jsou zásadní pro jeho metrologické vlastnosti, musí být navrženy tak, aby je bylo 
možno zabezpečit takovým způsobem, který poskytne důkaz o jakémkoliv neoprávněném zásahu.  
Pokud může být odezva měřidla nastavena korekcí dlouhodobé změny odezvy, korekcí vlivu teploty 
a tlaku na odezvu nebo aplikací opravného faktoru, pak musí být měřidlo konstruováno tak, aby byla 
vyloučena neúmyslná změna kteréhokoli faktoru nastavení obsluhou.  
Ovládací přepínače a potenciometry musí být buď uvnitř měřidla a nepřístupné zvenčí bez použití 
nástroje, anebo musí být zřetelně označeny a opatřeny stupnicí, aby je bylo možné přesně nastavit 
v souladu s rozlišovací schopností měřidla a potom zablokovat, aby nemohlo dojít k náhodné změně 
nastavení. Opravné faktory a kalibrační koeficienty uložené digitálně nesmí být možné změnit, pokud 
obsluha nevloží bezpečnostní kód (nebo heslo), nebo nezmění polohu zablokovaného či nepřístupného 
přepínače.  
3.19   Bezpečnost 
Měřidlo musí být bezpečné ve smyslu základních zásad bezpečnosti zařízení s ionizujícím zářením 
a požadavků relevantních technických předpisů za podmínek obvyklého použití k účelům, pro které je 
určeno. 
                                                      
2  Nařízení vlády č. 117/2016 Sb., o posuzování shody výrobků z hlediska elektromagnetické kompatibility při 
jejich dodávání na trh Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
15 4   Značení měřidla 
4.1   Značení na měřidle 
Na měřidle, které se může skládat ze dvou funkčně samostatných částí, musí být na každé části uvedeny 
následující údaje: 
a) identifikace výrobce; 
b) označení typu měřidla; 
c) výrobní číslo detektoru(-ů), vyhodnocovací jednotky měřidla, čerpadla, průtokoměru; 
d) značka schválení typu; 
e) údaje o bezpečnosti měřidla ionizujícího záření. 
Všechny značky a nápisy musí být čitelné, trvanlivé, jednoznačné a běžným způsobem neodstranitelné. 
4.2   Umístění úřední značky 
Umístění úředních značek na detekční části a vyhodnocovací jednotce je specifikováno v certifikátu  
o schválení typu.  
Pokud je to možné, značky se umísťují na čelní panel zobrazovací jednotky tak, aby nezakrývaly žádný 
z údajů uvedených na měřidle. 
5   Schvalování typu měřidla 
5.1   Všeobecně 
Proces schvalování typu měřidla zahrnuje následující zkoušky: 
a) vnější prohlídku; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearity systému; 
d) odezvy na radioaktivní plyny; 
e) odezvy na okolní záření gama; 
f) přetížením; 
g) doby náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
h) statistické fluktuace; 
i) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
j) stability průtokové rychlosti; 
k) vlivu poklesu tlaku na filtru; 
l) vlivu napájecího napětí na průtokovou rychlost; 
m) vlivu kmitočtu napájecího napětí; 
n) vnějšího úniku; 
o) vlivu teploty okolí; 
p) vlivu relativní vlhkosti vzduchu; 
q) účinnosti odběrové trasy (pokud je součástí monitoru); 
r) zkoušky elektromagnetické kompatibility. 
5.2   Vnější prohlídka 
Při vnější prohlídce se posuzuje 
a) úplnost předepsané technické dokumentace, včetně návodu pro obsluhu; Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
16 b) shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v kapitolách 2 a 3; 
c) úplnost a stav funkčních celků měřidla podle předepsané technické dokumentace; 
d) shoda verze softwaru měřidla. 
5.3   Funkční zkoušky 
5.3.1   Přesnost přístroje 
Zařízení pracuje při standardních zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů výrobce bez 
přítomnosti referenčního záření. Zaznamená se údaj pozadí. Pak se zařízení ozařuje vhodným 
referenčním zdrojem s dostatečnou aktivitou k poskytování údaje přibližně ve středu stupnice nebo 
dekády nad nejnižší stupnicí nebo dekádou. Zaznamená se indikovaný údaj a spočítá se hodnota Rref.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.3. 
5.3.2   Linearita systému 
Zkouška se provádí se sadou zdrojů stejného radionuklidu a geometrických charakteristik Standardní 
příprava zkušebních zdrojů používaných v požadovaných zkouškách však musí být taková, že nejistota 
konvenční hodnoty aktivity absolutně ( sa) každého zdroje je lepší než 10 % ( k = 2) a nejistota 
konvenční hodnoty aktivity relativně ( sr) mezi zdroji dané zkušební sady je lepší než 5 % (pro k = 2). 
Zkušební zdroje musí být navázány na schválené etalony. 
Zkoušky se mohou provádět dvěma způsoby: 
 s plynnými nebo pevnými radioaktivními zdroji; 
 s přivedením elektrického signálu. 
Typové zkoušky se provádějí v jednom bodě na každé stupnici pro přístroje s lineární stupnicí a na každé 
dekádě efektivního měřicího rozsahu pro přístroje s číslicovým nebo logaritmickým zobrazením 
přibližně v 25 % nejcitlivějšího rozsahu nebo dekády, v 50 % maxima středních rozsahů nebo dekád 
a 75 % maximálního údaje. Nejméně tři z těchto zkoušek se musí provést pomocí radioaktivního zdroje, 
přitom dva jsou na mezních hodnotách. Když se používají elektrické signály, musejí se použít na všech 
rozsazích nebo dekádách (navíc k radionuklidovým zdrojům). 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.4. 
5.3.3   Odezva na radioaktivní plyny 
Výrobce musí specifikovat odezvu na příslušné radioaktivní plyny přítomné ve vzorku vzduchu nebo 
nosném plynu. 
Mohou být použity dvě metody. 
1. Kontinuálně se přivádí známá objemová aktivita vzácného plynu, například 133Xe nebo 85Kr, do 
monitoru po dobu nutnou k dosažení rovnováhy. Zaznamená se odečet odpovídající rovnovážné 
hodnotě. Výsledek se vyjádří jako poměr indikované hodnoty k objemové aktivitě zkušebního 
plynu. 
2. Přívodní vzduchové potrubí se připojí na výstupní vzduchové potrubí a změří se celkový objem 
vzduchu v potrubí (například se přívodní vzduchové potrubí připojí ke známému objemu pod 
tlakem a zaznamená se změna tlaku při rovnováze). Do systému se přivede malý objem (1 % 
objemu vzduchového potrubí) plynu, například 133Xe nebo 85Kr, o známé aktivitě. Monitor jódů 
se pak provozuje normálním způsobem. Zaznamená se odezva odpovídající rovnováze  
a dosáhne se nejvyšší hodnota. Výsledek se vyjádří jako poměr indikované hodnoty k objemové 
aktivitě zkoušeného plynu. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.5. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
17 5.3.4   Odezva na okolní záření gama 
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10 Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3 MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně. 
Zkušební metoda: 
Zařízení musí pracovat při standardních zkušebních podmínkách bez přítomnosti radioaktivního 
zdroje a stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se zdroj 137Cs umístí vzhledem k detektoru tak, aby 
vzdálenost mezi zdrojem a detektorem byla nejméně 2 m a konvenční hodnota příkonu  kermy ve 
vzduchu v místě detektoru, když by detektor nebyl přítomen, byla 10 Gy/h  10 %. Referenční 
orientace detektoru vzhledem ke zdroji musí být podle specifikací výrobce. Po začátku ozařování se 
zaznamenávají údaje v jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje do ustálení údaje 
zařízení. Po dosažení ustáleného stavu se provede nejméně 10 odečtů. Spočítá se rozhodovací úroveň 
založená na posledních odečtech. Tato rozhodovací úroveň musí být ve shodě se specifikací výrobce. 
Maximální odečet vyhodnocovacího zařízení nesmí přesáhnout hodnotu specifikovanou výrobcem. 
Detektor je dále ozařován v několika geometriích zdroj-detektor podle dohody mezi výrobcem a 
uživatelem. Když může být vyhodnocovací zařízení programováno kompenzačním činitelem pro 
záření gama, pak nesmí být tento činitel během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím 
zařízení nesmí ve všech směrech přesáhnout dvojnásobek hodnoty specifikované výrobcem pro 
referenční směr. 
Výše uvedená zkouška se opakuje pro referenční směr zdroj-detektor s použitím alternativních zdrojů 
záření gama podle dohody mezi výrobcem a uživatelem, včetně zdroje 60Co. Když může být 
vyhodnocovací zařízení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento 
činitel během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí přesáhnout dvojnásobek 
hodnoty specifikované výrobcem pro 137Cs. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.6. 
5.3.5   Zkouška přetížení 
Pokud není mezi výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s příkonem 
povrchové emise) 10krát větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení 
pracovat normálně. 
a) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě, která poskytuje údaj přibližně 50 % první 
dekády měřicího rozsahu a zaznamená se odečtený údaj.  
b) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě 10krát větší, než odpovídá maximálnímu 
měřitelnému údaji. Ozařování se udržuje nejméně 10 minut a ověří se, že přístroj trvale indikuje 
údaj mimo stupnici na jejím horním konci. 
c) Zdroj záření se odstraní a po době dohodnuté mezi výrobcem a uživatelem, obvykle menší než 
1 h, se detekční zařízení ozařuje při stejných podmínkách jako a). Odečtené údaje se nesmí lišit 
více než o 10 % od původní hodnoty. 
5.3.6   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardních podmínkách, v době do 30 minut po zapnutí.  
Před touto zkouškou musí být zařízení odpojeno od sítě po dobu nejméně 1 hodiny. Použije se zdroj 
záření poskytující údaj přibližně v jedné třetině až jedné polovině maxima rozsahu. Detekční  
a vyhodnocovací zařízení se zapne. Každých 5 minut během 1 hodiny se zaznamenávají indikované Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
18 hodnoty. Deset hodin po zapnutí se provede dostatečný počet odečtů ve shodě s článkem 5.3.7  
a střední hodnota se použije jako „konečná hodnota“ údajů. Nakreslí se graf indikované hodnoty aktivity 
na čase a pokud je třeba, provede se oprava na poločas přeměny. Rozdíl mezi „konečnou hodnotou“ a 
hodnotou odečtenou na křivce pro 30 min musí ležet ve specifikovaných mezích. 
POZNÁMKA Když je úroveň aktivity velmi nízká, menší než 10krát rozhodovací úroveň, může se stát, že 
zařízení během doby náběhu neudává požadovanou indikovanou hodnotu. To je způsobeno statistickými 
odchylkami při nízkých měřených četnostech impulzů. 
5.3.7   Statistické fluktuace 
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10 % pro 
údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10násobkem a 20násobkem 
rozhodovací úrovně. Provede se nejméně 10 odečtů ve vhodných časových intervalech, aby se získaly 
nezávislé hodnoty. Spočítá se střední hodnota a variační koeficient ze všech provedených odečtů. 
Variační koeficient musí být v požadovaných mezích. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.9. 
5.3.8   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Indikovaný údaj s daným zdrojem záření po 30 minut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100 hodin. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10násobkem a 20násobkem 
rozhodovací úrovně. Provede se dostatečný počet odečtů po 30 minut, pak další odečty po 10 hodinách  
a 100 hodinách bez žádného nastavování zařízení a beze změn podmínek. Střední hodnoty odečtů musí 
pro všechny časy ležet v uvedených mezích. 
Pokud je třeba, odečty musí být korigovány na poločas přeměny. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.10. 
5.3.9   Stabilita průtokové rychlosti 
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardních zkušebních podmínkách s poklesem tlaku způsobeným pouze vzduchovým okruhem  
a vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr). Výrobce musí specifikovat jmenovitou průtokovou 
rychlost pro použitý typ filtru. Po standardní době náběhu vzorkovacího zařízení (30 minut) se 
indikovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o 10 % konvenční hodnoty 
průtokové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10 % po dobu dalších 
100 hodin. 
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku 
sběrného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s velmi nízkým 
poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtokoměr 
kalibrovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3 % ( k = 2). Zařízení se zapne a měří 
se průtoková rychlost po 30 minutách, 5 hodinách, 20 hodinách a 100 hodinách provozu. Odečty musí 
být ve shodě s požadavky. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.11. 
5.3.10   Vliv poklesu tlaku na filtru 
Protože vlivem vlastností filtru a stupněm ucpání se může zkouška od zkoušky lišit, uvažují se pouze 
měření celkového poklesu tlaku a průtokové rychlosti. Účelem této zkoušky je stanovení zvýšení 
poklesu tlaku na filtru způsobující 10 % snížení od jmenovité průtokové rychlosti vzduchu při 
normálních podmínkách. Přijatelný minimální pokles tlaku, který může způsobit 10 % snížení od 
jmenovité průtokové rychlosti, musí být dohodnut mezi výrobcem a uživatelem. Pro tento pokles tlaku Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
19 se průtoková rychlost indikovaná monitorem nesmí lišit více než o 10 % od konvenční hodnoty 
průtokové rychlosti. 
Zkušební metoda: 
Pro tuto zkoušku musí být monitor vybaven čistým sběrným médiem. Průtokoměr se vloží před 
monitor a nastavitelný omezovač (například ventil) mezi průtokoměr a vstup monitoru. Kalibrované 
tlakové čidlo (U trubice, diferenciální manometr atd.) je umístěno za sběrným médiem v bodě 
stanoveném výrobcem, aby se měřil pokles tlaku v monitoru způsobený průtokem vzduchu. 
Jmenovitá průtoková rychlost se měří při jmenovitém poklesu tlaku ve sběrném médiu, pak se 
nastavitelný omezovač nastaví tak, aby se dosáhlo střední hodnoty průtokové rychlosti 10 % pod 
jmenovitou průtokovou rychlostí při standardních zkušebních podmínkách. V těchto podmínkách se 
měří konvenční hodnota průtokové rychlosti vzorkování. 
Při těchto podmínkách musí měřený pokles tlaku a průtoková rychlost vyhovovat požadavkům. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.12. 
5.3.11   Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost 
Napájecí napětí se mění mezi +10 % a −12 % jmenovitého napájecího napětí. 
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku 
sběrného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s velmi nízkým 
poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtokoměr 
kalibrovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3 % ( k = 2). Zařízení se zapne a měří 
se průtoková rychlost při stabilním napětí, provede se záznam průtokové rychlosti. Poté se mění napájecí 
napětí v definovaném rozsahu 88 % UN až 110 % UN a zároveň se provádí měření průtokové rychlosti.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.13. 
5.3.12   Vliv kmitočtu napájecího napětí  
Kmitočet napájecího napětí se mění od 47 Hz do 51 Hz. 
Zkušební metoda 
Při této zkoušce je vzorkovací a detekční zařízení připojeno k napájení se jmenovitým napětím  
a kmitočtem, který se mění od 47 Hz do 51 Hz (alternativní hodnoty jsou 57 Hz až 61 Hz). Zkouška 
se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběrného zařízení 
během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s velmi nízkým poklesem tlaku. 
Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtokoměr kalibrovaný při 
měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3 % ( k = 2).  Zaznamená se průtoková rychlost při 
jmenovitém kmitočtu a při specifikovaných mezních kmitočtech.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.14. 
5.3.13   Vnější únik 
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, ale ne vnitřního úniku kolem držáku filtru 
nebo sběrného zařízení.  
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové rychlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1 %. Držák filtru je osazen čistým filtrem nebo jiným záchytným zařízením. 
Jeden měřič se umístí před zařízení a druhý po směru toku za držák filtru nebo jiné záchytné zařízení 
a bezprostředně před měřič průtokové rychlosti vestavěný v zařízení. Provede se série deseti následných 
měření ve vhodných časových intervalech (i po silném zanesení). Střední hodnoty průtokových rychlostí 
měřených vpředu a vzadu se nesmí lišit více než o 5 % během normálního vzorkovacího období. Pokud 
je třeba, provedou se korekce na rozdíly tlaku vzduchu. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.15. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
20 5.3.14   Teplota okolí 
U tohoto typu zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických 
podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat při vyšší 
teplotě. 
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardních zkušebních podmínkách. Tato zkouška se obvykle provádí v klimatizační komoře. 
Obvykle není nutné regulovat vlhkost vzduchu v komoře, pokud zařízení není zvláště citlivé na změny 
vlhkosti. Teplota se udržuje na obou svých mezních hodnotách dohodnutého teplotního rozsahu po dobu 
nejméně 24 hodin. Během posledních 30 minut tohoto intervalu se měří indikovaný údaj a ten musí být 
v příslušných mezích. Navíc se indikovaný údaj měří ve středu teplotního rozsahu uvedeného v tabulce 
2. Pokud odečet při této střední teplotě není v mezích 10 % vzhledem k odečtu monitoru při referenční 
teplotě, výrobce musí udávat rozdíl v tomto bodě. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.16. 
5.3.15   Relativní vlhkost vzduchu 
U tohoto typu zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických 
podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat při vyšší 
hodnotě relativní vlhkosti. 
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardních zkušebních podmínkách. Zkouška se může provádět při jedné teplotě +35 °C  
a relativní vlhkosti vzduchu 90 %; dovolená odchylka 10 % údaje je dodatečná k dovolené odchylce 
způsobené samotnou teplotou. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.17. 
5.3.16   Zkouška účinnost odběrové trasy 
Pod účinností odběrové trasy se rozumí transportní schopnost odběrového potrubí přenášet obě 
chemické formy radioaktivního jódu od místa odběru k záchytnému médiu jódu.  
Do vstupu odběrové trasy se pouští definované množství elementárního 131I. V průběhu vpouštění se na 
záchytném médiu, dále jen filtru, sleduje nárůst aktivity. Při dosažení ustálené hodnoty se stanoví 
celková aktivita 131I na filtru. S přihlédnutím na účinnost záchytu použitého filtru se vypočítá poměr 
vypuštěné aktivity A1 a měřené aktivity A2 . Výsledek vyjádřený v procentech vyjadřuje účinnost 
odběrové trasy. Tento parametr je nutné stanovit za účelem kalkulací celkové vypuštěné aktivity 131I 
ventilačním systémem jaderného zařízení, kde se měření provádí. Také je nutné znát poměrové 
zastoupení obou základních chemických forem jódu ve výpustech (elementární jód a organická forma 
jódu). 
5.4   Zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC) 
Zkoušky EMC se provádí s monitorem aerosolů v zapojení podle specifikace výrobce. Tyto zkoušky 
musí prokázat, že monitor aerosolů je ve shodě s požadavky zvláštního právního předpisu2. 
5.4.1   Odolnost proti elektrostatickému výboji 
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na přístroji v zapnutém stavu, a to kontaktním 
výbojem 6 kV a vzduchovým výbojem 8 kV. Výboje se aplikují na vodivé povrchy a spojovací desky. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
21 5.4.2   Odolnost proti vysokofrekvenčním elektromagnetickým polím 
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu poli se zkouší na zapnutém přístroji  
v kmitočtovém pásmu 80 MHz až 3 000 MHz s intenzitou pole 10 V/m. Amplitudová modulace 80 % 
AM/1 kHz sin. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.3   Odolnost proti rychlým přechodovým jevům 
Odolnost proti opakovaným rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na 
zapnutém přístroji. Zkušební napětí ±0,5 kV, ±1 kV a ±2 kV je aplikováno vazebním obvodem do 
napájecích, zemních a signálových vstupů/výstupů. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.4   Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu 
Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu se zkouší aplikací zkušebního napětí ±0,5 kV, ±1 kV 
a ±2 kV mezi napájecí vodiče.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.5   Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli 
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli se zkouší na 
zapnutém přístroji v kmitočtovém pásmu 150 kHz až 80 MHz. Amplituda modulace 80 % AM/1 kHz, 
úroveň napětí 10 V. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.6   Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou  
Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou se zkouší na zapnutém přístroji aplikací tlumené 
oscilační vlny na napájecích, signálních a ovládacích vstupech/výstupech monitoru. Zkušební úroveň je 
definovaná jako napětí prvního vrcholu (maximum nebo minimum) na zkušebním tvaru vlny a je 
nesymetricky 2 kV, symetricky 1 kV pro pomalou tlumenou oscilační vlnu 100 kHz a 1 MHz, pro 
rychlou tlumenou oscilační vlnu 3 MHz, 10 MHz nebo 30 MHz je 2 kV nesymetricky. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.7   Odolnost proti krátkodobým poklesům napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí  
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí se zkouší na zapnutém přístroji aplikací poklesu napětí na úroveň 0 % Ut po dobu 10 ms.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.8   Měření rušivého svorkového napětí  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedeným v tabulkách 3 a 4. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením rušivého svorkového napětí na napájecích, signálních a ovládacích 
vstupech/výstupech monitoru. Pokud údaj měřicího přijímače kolísá v blízkosti mezí, musí se údaj 
sledovat alespoň 15 sekund na každém měřicím kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s výjimkou 
náhodných krátkých extrémních hodnot, které se zanedbávají.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
22 Meze rušivého napětí na síťových svorkách jsou uvedeny v tabulce 3. 
Tabulka 3 – Meze pro rušení šířené vedením na síťových svorkách 
Rozsah kmitočtu 
(MHz) Meze dB (µV) 
Kvazivrcholové Střední 
0,15 až 0,50 79 66 
0,50 až 30 73 60 
POZNÁMKA   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
Meze rušivého napětí na signálních vstupech/výstupech jsou uvedeny v tabulce 4. 
Tabulka 4 – Meze pro rušení šířené vedením na signálních vstupech/výstupech 
Rozsah kmitočtu 
(MHz) Meze napětí dB  (µV) Meze proudu dB  (µA) 
Kvazivrcholové Střední Kvazivrcholové Střední 
0,15 až 0,50 97 až 87 84 až 74 53 až 43 40 až 30 
0,50 až 30 87 74 43 30 
POZNÁMKA   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
5.4.9  Měření rušivého elektromagnetického pole (vyzařovaného vysokofrekvenčního rušení)  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedeným v tabulce 5. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením vyzařovaného elektromagnetického pole ve vzdálenosti 10 m. Pokud údaj 
měřicího přijímače kolísá v blízkosti mezí, musí se údaj sledovat alespoň 15 sekund na každém měřicím 
kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s výjimkou náhodných krátkých extrémních hodnot, které se 
zanedbávají.  
Tabulka 5– Meze rušení šířeného záření v měřicí vzdálenosti 10 m 
Rozsah kmitočtu 
MHz Kvazivrcholové meze  
dB (µV/m) 
30 až 230 40 
230 až 1 000 47 
POZNÁMKA   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
 
6   Prvotní ověření 
6.1   Všeobecně 
Při prvotním ověření se provádějí následující zkoušky: 
a) vizuální prohlídka; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearity systému; 
d) odezvy na okolní záření gama; Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
23 e) přetížením; 
f) statistické fluktuace; 
g) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
h) stability průtokové rychlosti; 
i) vlivu teploty okolí; 
j) účinnosti odběrové trasy (pokud je součástí monitoru). 
6.2   Vizuální prohlídka 
Vizuální prohlídka se provádí podle článku 5.2. 
6.3   Funkční zkoušky 
6.3.1   Zkouška přesnosti přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1. 
6.3.2   Zkouška linearity přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2. 
6.3.3   Zkouška odezvy na okolní záření gama 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4. 
6.3.4   Zkouška přetížením 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5. 
6.3.5   Zkouška statistických fluktuací 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7. 
6.3.6   Zkouška dlouhodobé stability 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8. 
6.3.7   Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.9. 
6.3.8   Zkouška vlivu teploty okolí 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.14. 
6.3.9   Zkouška účinnost odběrové trasy 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.16. 
7   Následné ověření 
7.1   Všeobecně 
Při následném ověření se provádějí následující zkoušky: 
a) vnější prohlídka; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearita systému; 
d) přetížením; Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
24 e) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
f) stability průtokové rychlosti; 
g) účinnosti odběrové trasy (pokud je součástí monitoru). 
7.2   Vizuální prohlídka 
Prohlídka se provádí podle článku 5.2 
7.3   Funkční zkoušky 
7.3.1   Zkouška přesnosti přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1. 
7.3.2   Zkouška linearity přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2. 
7.3.3   Zkouška přetížení 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5. 
7.3.4   Zkouška dlouhodobé stability 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8. 
7.3.5   Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.9. 
7.3.6   Zkouška účinnost odběrové trasy 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.16. 
8   Přezkoušení měřidla 
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní  
1,25násobek největších dovolených chyb dle kapitoly 7. 
9   Oznámené normy 
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty 
mezinárodních, popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující 
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k příslušnému opatření oznámí ČMI společně s opatřením obecné povahy veřejně 
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují. 
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
25 II. 
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanovených 
měřidel – „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z jaderných 
zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikací 
radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v 
důsledku výpustí - měřidla ke kontinuálnímu monitorování radioaktivního jódu v plynných výpustech 
jaderných zařízení“.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému 
ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti. 
III. 
P O U Č E N Í 
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ. 
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad. 
Soulad opatření obecné povahy s právními předpisy lze posoudit v přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy. 
IV. 
Ú Č I N N O S T  
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§ 24d 
zákona o metrologii). 
 
 
 RNDr. Pavel Klenovský v.r. 
 generální ředitel 
 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
Vyvěšeno dne:  28. 3. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C073-16 
26  Sejmuto dne:  30. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí: Tomáš Hendrych v.r. 
Účinnost:   12. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, vyznačující účinnost: Tomáš Hendrych v.r.