SFS-nummer · 2018:1653 · 
Lag (2018:1653) om företagsnamn 
Departement:  Justitiedepartementet L3 
Utfärdad:  2018-11-15 
Ändring införd:  t.o.m. SFS 2020:546 
Ikraft:  2019-01-01 
1 kap. Grundläggande bestämmelser 
Företagsnamn och andra näringskännetecken 
1 § Företagsnamn är den benämning under vilken en  
näringsidkare driver sin verksamhet. Om en del av  
verksamheten drivs under en särskild benämning, utgör denna  
ett särskilt företagsnamn. Det som sägs om företagsnamn i  
denna lag gäller även för ett särskilt företagsnamn. 
Annat kännetecken som en näringsidkare använder för sin  
verksamhet vid sidan av ett företagsnamn kallas sekundärt  
kännetecken. 
Den gemensamma benämningen för företagsnamn och sekundära  
kännetecken är näringskännetecken. 
Förvärv av ensamrätt  Ensamrätt genom registrering eller inarbetning 2 § En näringsidkare förvärvar ensamrätt till ett  
företagsnamn genom registrering eller inarbetning. Ensamrätt  till ett sekundärt kännetecken förvärvas genom inarbetning. 
Ett företagsnamn registreras enligt bestämmelserna i denna  
lag och vad som föreskrivs i annan författning om  
registrering av visst slags företagsnamn. Ensamrätten till  
ett registrerat företagsnamn gäller inom det område som  
registreringen omfattar. 
Ett näringskännetecken ska anses inarbetat om det här i  
landet inom en betydande del av den krets till vilken det  
riktar sig (omsättningskretsen) är känt som beteckning för  
den verksamhet som bedrivs under kännetecknet. Om  
näringskännetecknet är inarbetat endast inom en del av  
landet, gäller ensamrätten endast inom det området.  
Ensamrätt till varukännetecken och personnamn som  
näringskännetecken 
3 § Den som innehar ett varumärke eller ett annat  
varukännetecken har ensamrätt till kännetecknet som  
näringskännetecken. Om varukännetecknet är skyddat endast  inom en del av landet, gäller ensamrätten endast inom det  
området. 
Den som använder sitt personnamn som näringskännetecken har  
ensamrätt till kännetecknet som näringskännetecken, om namnet  
har särskiljningsförmåga för den verksamhet som det används  
för. Om namnet används endast inom en del av landet, gäller  ensamrätten endast inom det området. 
Ensamrättens innebörd Page 1 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 34 § Ensamrätten till ett näringskännetecken enligt 2 och 3  
§§ innebär att ingen annan än innehavaren, utan dennes  tillstånd, i näringsverksamhet får använda ett tecken som  
är 
1. identiskt med näringskännetecknet och används för  
verksamhet av samma slag, 
2. identiskt med eller liknar näringskännetecknet och används  
för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en  
risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen  
av tecknet leder till uppfattningen att det finns ett samband  
mellan den som använder tecknet och innehavaren av  
näringskännetecknet, eller 
3. identiskt med eller liknar ett näringskännetecken som här  
i landet är känt inom en betydande del av omsättningskretsen,  
om användningen utan skälig anledning drar otillbörlig fördel  
av eller är till skada för näringskännetecknets  
särskiljningsförmåga eller anseende, oavsett om användningen  
avser verksamhet av samma, liknande eller annat slag. 
Ensamrätten till ett registrerat företagsnamn hindrar inte  
att någon annan i näringsverksamhet använder ett tecken som  
avses i första stycket inom det område där företagsnamnet är  
skyddat, om det visas att innehavaren av företagsnamnet inte  
kan lida skada av detta. 
Begränsning av ensamrätten 
5 § Ensamrätten till ett näringskännetecken ger inte något  
självständigt skydd för en del av kännetecknet som saknar  
särskiljningsförmåga. 
Ensamrätten till ett näringskännetecken hindrar inte att  
någon annan, när det sker i enlighet med god affärssed, i  
näringsverksamhet använder 
1. sitt personnamn eller sin adress, 2. uppgifter om verksamhetens art eller uppgifter om en i  
verksamheten utbjuden varas eller tjänsts art, kvalitet,  
kvantitet, avsedda användning, värde, geografiska ursprung  
eller andra egenskaper eller tidpunkten för när varan är  framställd eller tjänsten är utförd, eller 
3. ett allmänt använt ortsnamn. Kolliderande rättigheter 6 § Gör flera anspråk på ensamrätt till näringskännetecken  
som är identiska eller liknar varandra på det sätt som anges  
i 4 §, ska den ha företräde som har tidigaste grund för sitt  
anspråk, om inte något annat följer av 7 §. 
7 § Rätten till ett inarbetat näringskännetecken ska gälla  
vid sidan av en äldre rätt till ett näringskännetecken som är  
identiskt eller likartat på det sätt som anges i 4 §, om  innehavaren av den äldre rätten inte inom rimlig tid har  
vidtagit åtgärder för att hindra användningen av det yngre  
kännetecknet. I dessa fall hindrar inte rätten till det yngre  
näringskännetecknet användningen av det äldre. 
På yrkande av någon av parterna får en domstol i de fall som  
avses i första stycket om det är skäligt besluta att ett av  kännetecknen, eller båda, endast får användas på ett särskilt  
sätt, såsom i ett visst utförande eller med tillägg av  
ortsangivelse eller innehavarens namn. 
2 kap. Registrering av företagsnamn Allmänna registreringsvillkor Page 2 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 31 § Ett företagsnamn får registreras endast om det kan  
särskilja innehavarens verksamhet från andras. 
Vid bedömningen av om ett företagsnamn har  
särskiljningsförmåga ska hänsyn tas till den tid och  
omfattning som företagsnamnet har använts. Om företagsnamnet  
består enbart av en allmän benämning på verksamhetens art  
eller på en i verksamheten utbjuden vara eller tjänst eller  
om företagsnamnet utgörs enbart av ett allmänt använt  
ortsnamn eller liknande, ska företagsnamnet i och för sig  inte anses ha särskiljningsförmåga. Om en sådan beteckning  
som aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk förening eller  
förkortning av en sådan beteckning ingår i företagsnamnet,  
ska det vid bedömningen bortses från denna beteckning. 
Hinder mot registrering på grund av hänsyn till allmänna  
intressen  
2 § Ett företagsnamn får inte registreras om  
företagsnamnet 
1. strider mot lag eller annan författning eller mot goda  
seder eller allmän ordning, 
2. utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller  
internationell beteckning som enligt lag eller annan  
författning inte får användas obehörigen som företagsnamn,  
eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning,  
3. utan tillstånd innehåller ett sådant kännetecken som  
enligt lagen (2014:812) om skydd för kännetecken i den  internationella humanitära rätten inte får användas  
obehörigen som företagsnamn, eller något som kan förväxlas  
med ett sådant kännetecken,  
4. innehåller eller i väsentliga delar återger en äldre  
växtsortbenämning som avser en växtsort av samma eller  
närstående växtart, i den utsträckning växtsorten är skyddad  enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) eller unionsrätten,  
eller  
5. i annat fall är ägnat att vilseleda allmänheten. Hinder mot registrering på grund av andra rättigheter  
3 § Ett företagsnamn får inte registreras om  
företagsnamnet 
1. är identiskt med ett äldre näringskännetecken för  
verksamhet av samma slag, 
2. är identiskt med eller liknar ett äldre näringskännetecken  
för verksamhet av samma eller liknande slag, om det finns en  
risk för förväxling, inbegripet risken för att användningen  
av företagsnamnet leder till uppfattningen att det finns ett  
samband mellan den som använder företagsnamnet och  
innehavaren av näringskännetecknet,  
3. är identiskt med eller liknar ett äldre näringskännetecken  
som är känt inom en betydande del av omsättningskretsen, och  
användningen av företagsnamnet utan skälig anledning skulle  
dra otillbörlig fördel av eller vara till skada för  
näringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende,  
oavsett om användningen avser verksamhet av samma, liknande  
eller annat slag, eller 
4. kan förväxlas med ett kännetecken som användes här i  
landet eller i utlandet av någon annan vid tidpunkten för  
ansökan och som fortfarande används, om sökanden var i ond  
tro vid tidpunkten för ansökan. 
4 § De hinder för registrering av ett företagsnamn som  
anges i 3 § 1–3 gäller på motsvarande sätt i fråga om  Page 3 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 31. ett varumärke som är registrerat enligt 2 kap.  
varumärkeslagen (2010:1877) eller en internationell  
varumärkesregistrering som gäller i Sverige, 
2. ett varumärke som är registrerat enligt Europaparlamentets  
och rådets förordning (EU) 2017/1001 av den 14 juni 2017 om  
EU-varumärken eller en internationell varumärkesregistrering  
som gäller i Europeiska unionen, och 
3. ett inarbetat varukännetecken. 5 § Om det företagsnamn som en ansökan om registrering  
avser ska gälla i hela landet och det finns en äldre  
rättighet som utgörs av ett inarbetat näringskännetecken  
eller av ett sådant personnamn eller inarbetat  
varukännetecken som är skyddat enligt 1 kap. 3 §, finns det  
hinder mot registrering enligt 3 och 4 §§ endast om skyddet  för den äldre rättigheten gäller inom en väsentlig del av  
landet. 
6 § Ett företagsnamn får inte registreras om det  
innehåller eller består av 
1. något som är ägnat att uppfattas som någon annans  
efternamn som har särskilt skydd eller någon annans allmänt  
kända konstnärsnamn eller ett likartat namn, om användningen  
av företagsnamnet skulle medföra en nackdel för bäraren av  
namnet och om namnet uppenbarligen inte syftar på någon sedan  
länge avliden,  
2. något som kränker någon annans upphovsrätt till ett  
litterärt eller konstnärligt verk, eller 
3. något som är ägnat att uppfattas som benämning på en  
stiftelse, ideell förening eller liknande sammanslutning. 
7 § Bestämmelserna i 3, 4 och 6 §§ utgör inte hinder mot  
registrering, om den som innehar den äldre rättigheten medger  registreringen. 
Registrering på flera språk 8 § Ett företagsnamn får registreras på två eller flera  
språk, under förutsättning att språkversionerna stämmer  
överens till sitt innehåll. Det som sägs om företagsnamn i  denna lag ska gälla för var och en av språkversionerna. 
Registreringens giltighet 9 § Registreringen gäller från den dag då ansökan om  
registrering kom in till registreringsmyndigheten. 
3 kap. Hävning av registrering 
Grunder för hävning Allmänna grunder 1 § En registrering av ett företagsnamn får hävas om 1. företagsnamnet har registrerats i strid mot denna lag  
eller mot annan författning, 
2. registreringen fortfarande strider mot lagen,  3. rätten till företagsnamnet ändå inte får bestå enligt 1  
kap. 7 §, och 
4. annat inte följer av 2 § i detta kapitel. En registrering får vidare hävas om 1. innehavaren har upphört att vara näringsidkare, Page 4 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 32. företagsnamnet har förlorat sin särskiljningsförmåga, 
3. företagsnamnet har kommit att strida mot lag eller annan  
författning eller mot goda seder eller allmän ordning, eller  
4. företagsnamnet har blivit vilseledande. Vid en prövning av om en registrering ska hävas på grund av  
bristande särskiljningsförmåga ska endast sådan  
särskiljningsförmåga beaktas som företagsnamnet har förvärvat  genom användning före ansökan om hävning.  
2 § Om ett yrkande om hävning av en registrering av ett  
företagsnamn grundas på att ett äldre registrerat  
företagsnamn enligt 2 kap. 3 § utgör hinder och det vid  
tidpunkten för ansökan om hävning hade gått mer än fem år  
sedan frågan om registrering av det äldre företagsnamnet blev  slutligt avgjord gäller följande. Registreringen av det yngre  
företagsnamnet får hävas endast om det äldre företagsnamnet,  
inom de fem senaste åren före ansökan om hävning, har tagits  
i verkligt bruk på det sätt som avses i 3 § för den  
verksamhet som ligger till grund för yrkandet. 
Om det vid ansökan om registrering av det yngre  
företagsnamnet hade gått mer än fem år sedan frågan om  
registrering av det äldre företagsnamnet blev slutligt  
avgjord, ska det äldre företagsnamnet dessutom ha tagits i  
verkligt bruk inom de fem senaste åren före ansökan om  
registrering av det yngre företagsnamnet. 
Om det äldre företagsnamnet inte har använts i den  
utsträckning som anges i första och andra styckena, får  
registreringen av det yngre företagsnamnet ändå hävas om det  
finns giltiga skäl till att det äldre företagsnamnet inte har  
använts i den utsträckningen. 
Underlåten användning  
3 § En registrering av ett företagsnamn får hävas om  
innehavaren inte har gjort verkligt bruk av företagsnamnet i  
Sverige för den verksamhet som det har registrerats för inom  
fem år från den dag då frågan om registrering slutligt har  
avgjorts eller inom en period av fem år i följd.  
Registreringen får dock inte hävas på grund av underlåten  
användning om det finns giltiga skäl till att företagsnamnet  inte har använts. 
Med sådan användning som avses i första stycket likställs att  
företagsnamnet används 
1. i en annan form än den registrerade, om avvikelsen avser  
endast detaljer som inte förändrar företagsnamnets  särskiljningsförmåga, och 
2. av någon annan med innehavarens samtycke. Registreringen får inte hävas om företagsnamnet har använts  
under tiden mellan utgången av femårsperioden och ingivandet  
av ansökan om hävning av registreringen. Användning som  påbörjas eller återupptas efter femårsperiodens utgång och  
inom tre månader före ingivandet av ansökan om hävning ska  
dock lämnas utan avseende, om förberedelserna för att påbörja  
eller återuppta användningen vidtogs efter det att  
innehavaren fått kännedom om att en ansökan om hävning kunde  
komma att göras. 
Tillvägagångssätt 
4 § Den som vill inleda ett förfarande för att häva en  
registrering kan föra talan vid domstol eller ansöka om  
hävning av registreringen hos berörd registreringsmyndighet  
enligt 5–19 §§ (administrativ hävning).  
Ett förfarande för att häva en registrering med stöd av 1 §  Page 5 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3andra stycket eller 3 § eller 2 kap. 1 eller 2 § får också  
inledas av en myndighet. Regeringen kan med stöd av 8 kap.  
7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilken myndighet  som får göra detta. 
Administrativ hävning Ansökans innehåll 5 § En ansökan om administrativ hävning ska innehålla 1. uppgifter om parterna i den utsträckning som anges i  
33 kap. 1 § rättegångsbalken, 
2. ett yrkande om hävning och uppgift om den registrering som  
yrkandet avser, och 
3. en redogörelse för de omständigheter som åberopas till  
grund för yrkandet om hävning. 
Sökanden ska betala föreskriven ansökningsavgift. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan  
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare  föreskrifter om vad ansökan i övrigt ska innehålla. 
Brister i ansökan 6 § Om ansökan är så bristfällig att den inte kan läggas  
till grund för handläggning av ärendet, ska  
registreringsmyndigheten förelägga sökanden att avhjälpa  bristerna inom en viss tid. Detsamma gäller om sökanden inte  
har betalat ansökningsavgiften. 
Om sökanden inte följer föreläggandet, ska ansökan avvisas.  
Sökanden ska upplysas om detta i föreläggandet. 
Ansökan ska också avvisas om den avser någon annan åtgärd än  
hävning av en registrering eller om det finns något annat  
hinder mot att den tas upp till prövning.  
Avskrivning vid återkallelse 7 § Om sökanden återkallar ansökan, ska ärendet skrivas  
av. 
Ogrundad ansökan 8 § Om det kan antas att ansökan är ogrundad, ska ansökan  
behandlas som om innehavaren har bestridit den. I så fall ska  
12 § tillämpas. 
Föreläggande för innehavaren att yttra sig 
9 § Tar registreringsmyndigheten upp ansökan till  
prövning, ska myndigheten förelägga innehavaren av  
registreringen att yttra sig inom en viss tid från det att  
ansökan delgavs innehavaren. 
I föreläggandet ska innehavaren uppmanas att 
1. ange om ansökan medges eller bestrids och, om ansökan  
bestrids, skälen för bestridandet, och 
2. lämna de uppgifter om sig själv som avses i 33 kap. 1 §  
första–tredje styckena rättegångsbalken, i den utsträckning  uppgifterna i ansökan är ofullständiga eller felaktiga. 
I föreläggandet ska det upplysas om att ärendet kan komma att  
avgöras även om innehavaren inte svarar.  
Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan  
med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare  föreskrifter om vad föreläggandet i övrigt ska innehålla. Page 6 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3Delgivning av föreläggandet 
10 § Föreläggandet enligt 9 § ska delges innehavaren.  
Delgivningen ska ske på det sätt som enligt rättegångsbalken  
gäller för delgivning av stämning i tvistemål. 
En kopia av ansökningshandlingarna ska fogas till  
föreläggandet när handlingarna innehåller något utöver vad  
som framgår av föreläggandet. 
Om sökanden ska se till att delgivning sker, ska 32 kap. 2 §  
rättegångsbalken tillämpas. 
11 § Har registreringsmyndigheten inte kunnat delge  
föreläggandet, ska myndigheten pröva om försöken till  
delgivning ska fortsätta eller om sökanden ska erbjudas att  själv se till att delgivning sker. Hänsyn ska tas till det  
arbete och den kostnad som dittills har lagts ned på  
delgivningen, förutsättningarna för att fortsatta försök ska  
lyckas samt omständigheterna i övrigt. Om sökanden inte antar  
erbjudandet, ska ansökan avvisas. 
Om sökanden ska se till att delgivning sker, ska 32 kap. 2 §  
rättegångsbalken tillämpas. 
Överlämnande till domstol 12 § Om innehavaren i rätt tid bestrider ansökan, ska  
registreringsmyndigheten underrätta sökanden om detta. Vill  
sökanden vidhålla sitt yrkande, kan han eller hon begära att  ärendet ska överlämnas till domstol. 
En begäran om överlämnande ska ha kommit in till  
registreringsmyndigheten inom en månad från den dag då  
underrättelsen om bestridandet sändes till sökanden. I sin  
begäran ska sökanden ange de omständigheter och de bevis som  
åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Sökanden  ska samtidigt ge in de skriftliga bevis och andra handlingar  
som åberopas. 
Om sökanden har begärt överlämnande i rätt tid, ska  
registreringsmyndigheten överlämna ärendet till domstolen. Om  
sökanden inte har begärt överlämnande i rätt tid, ska ärendet  
skrivas av. 
13 § En underrättelse om att innehavaren har bestridit  
ansökan enligt 12 § första stycket ska innehålla en  
upplysning om 
1. att sökanden kan begära överlämnande till domstol, 
2. inom vilken tid en sådan begäran ska ges in, 
3. vad en sådan begäran ska innehålla, och 4. det som i övrigt anges i 12 §. Hävning av registreringen 14 § Har innehavaren inte bestridit ansökan i rätt tid,  
ska registreringsmyndigheten häva registreringen i enlighet  
med ansökan.  
Återvinning 
15 § Innehavaren av en registrering som hävts enligt 14 §  
får ansöka om återvinning. En sådan ansökan ska ha kommit in  
till registreringsmyndigheten inom en månad från dagen för  
beslutet. 
Om innehavaren har ansökt om återvinning i rätt tid, ska  
registreringsmyndigheten överlämna ärendet till domstolen. I  annat fall ska myndigheten avvisa ansökan. Page 7 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3Underrättelser 
16 § En underrättelse om hävning ska sändas till sökanden  
och innehavaren. 
Om en ansökan om hävning avvisas, ska  
registreringsmyndigheten underrätta sökanden om detta. Om en  
ansökan om återvinning avvisas, ska myndigheten underrätta  
innehavaren om detta. Meddelar myndigheten något annat beslut  som innebär att ärendet avgörs, ska både sökanden och  
innehavaren underrättas om beslutet, om det inte är uppenbart  
onödigt.  
Rättskraft 17 § Sedan tiden för ansökan om återvinning löpt ut, har  
ett beslut om hävning enligt 14 § rättskraft i enlighet med  
vad som gäller för en dom i ett tvistemål som har fått laga  
kraft. 
Den fortsatta handläggningen i domstolen 18 § Om ett ärende har överlämnats till domstolen, ska  
talan anses väckt när ansökan om administrativ hävning kom in  
till registreringsmyndigheten. De handlingar som sökanden har  
gett in ska anses som en stämningsansökan. Stämning ska anses  
utfärdad när domstolen beslutar om målets handläggning. 
19 § Om ett ärende har överlämnats till domstolen, ska  
käranden betala föreskriven tilläggsavgift. I ett sådant fall  ska det som anges i 42 kap. 3 och 4 §§ rättegångsbalken om  
ansökningsavgift gälla tilläggsavgiften.  
Om ett mål där registreringsmyndigheten har beslutat om  
hävning avvisas av domstolen på grund av att tilläggsavgiften  
inte har betalats, ska domstolen samtidigt undanröja  
myndighetens beslut.  
Överklagande 20 § Ett beslut enligt 14 § om administrativ hävning av en  
registrering av ett företagsnamn får inte överklagas.  
Detsamma gäller ett beslut om överlämnande till domstol eller  
avskrivning enligt 12 § tredje stycket. Andra beslut i  ärenden om administrativ hävning får överklagas till Patent-  
och marknadsdomstolen inom tre veckor från dagen för  
beslutet. Beslut under handläggningen av ett sådant ärende  
får inte överklagas särskilt. 
Bemyndigande 
21 § Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter i  
ärenden om administrativ hävning av en registrering enligt  
denna lag. 
Avregistrering efter hävning 22 § Om registreringen av ett företagsnamn har hävts av  
registreringsmyndigheten enligt 14 § eller av domstolen, ska  
registreringsmyndigheten avregistrera företagsnamnet när  
avgörandet har fått laga kraft. Beslutet om avregistrering  
ska kungöras. 
I samband med att en registrering av ett företagsnamn hävs,  
får registreringsmyndigheten eller domstolen besluta att  företagsnamnet ska få stå kvar i registret under en viss tid,  
om det skäligen behövs för att innehavaren ska kunna anta ett  
nytt företagsnamn och ansöka om dess registrering. 
Verkan av en hävning 23 § Om en registrering av ett företagsnamn har hävts med  
stöd av 1 § första stycket, ska registreringen anses aldrig  Page 8 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3ha haft någon verkan. 
Om en registrering har hävts med stöd av 1 § andra stycket  
eller 3 §, ska registreringen anses ha förlorat sin verkan  
från dagen för ansökan om hävning. På yrkande av en part får  
domstolen eller, vid administrativ hävning,  
registreringsmyndigheten bestämma att registreringen i  
stället ska anses ha förlorat sin verkan den dag då det  
förhållande som utgör grund för hävningen uppkom. 
4 kap. Överlåtelse och förbud mot utmätning 
1 § Ett företagsnamn får överlåtas endast i samband med en  
överlåtelse av den näringsverksamhet där det används. 
En överlåtelse av näringsverksamheten omfattar även  
företagsnamnet, om inte något annat har avtalats. Detta  gäller dock inte om företagsnamnet innehåller överlåtarens  
eller, vid överlåtelse av ett handelsbolags verksamhet, en  
bolagsmans efternamn. 
Om det i ett dödsbo ingår ett företagsnamn som innehåller den  
avlidnes efternamn, får en boutredningsman inte överlåta  
företagsnamnet utan samtycke av dödsbodelägarna. 
2 § Ett företagsnamn får inte utmätas. Försätts  
innehavaren i konkurs, ingår dock rätten till företagsnamnet  
i konkursboet, om inte företagsnamnet innehåller gäldenärens  
eller, vid ett handelsbolags konkurs, en bolagsmans  
efternamn. Ett företagsnamn som inte ingår i ett konkursbo  får likväl användas under den tid verksamheten fortsätter för  
boets räkning. 
5 kap. Straffansvar, vitesförbud, skadestånd m.m. Straffansvar 
1 § Den som gör intrång i rätten till ett näringskännetecken  
(företagsnamnsintrång) döms, om det sker uppsåtligen eller av  
grov oaktsamhet, för företagsnamnsbrott till böter eller  
fängelse i högst två år. 
Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms  
för grovt företagsnamnsbrott till fängelse i lägst sex månader  och högst sex år. Vid bedömningen av om brottet är grovt ska  
det särskilt beaktas om gärningen 
1. har föregåtts av särskild planering, 2. har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i  
organiserad form, 
3. har varit av större omfattning, eller 4. annars har varit av särskilt farlig art. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 3 § får inte  
dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. 
För försök eller förberedelse till företagsnamnsbrott eller  
grovt företagsnamnsbrott döms det till ansvar enligt 23 kap.  
brottsbalken. 
Åklagaren får väcka åtal för brott endast om åtal är motiverat  
från allmän synpunkt. Lag (2020:546). 
Förverkande 2 § Den egendom som ett brott enligt 1 § gäller ska  
förklaras förverkad, om det inte är uppenbart oskäligt. I  
stället för egendomen får dess värde förklaras förverkat.  
Även utbyte av sådant brott ska förklaras förverkat, om det  inte är uppenbart oskäligt. Detsamma gäller vad någon har  Page 9 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3tagit emot som ersättning för kostnader i samband med ett  
sådant brott, eller värdet av det mottagna, om mottagandet  
utgör brott enligt 1 §. 
Egendom som har använts som hjälpmedel vid brott enligt 1 §  
får förklaras förverkad, om det behövs för att förebygga  
brott eller om det annars finns särskilda skäl. Detsamma  
gäller egendom som varit avsedd att användas som hjälpmedel  
vid brott enligt 1 §, om brottet har fullbordats eller om  
förfarandet har utgjort ett straffbart försök eller en  straffbar förberedelse. I stället för egendomen får dess  
värde förklaras förverkat. 
Vitesförbud 3 § På yrkande av den som har lidit företagsnamnsintrång  
får domstolen vid vite förbjuda den som gör eller medverkar  till intrånget att fortsätta med det. 
Domstolen får meddela vitesförbud för tiden till dess att  
målet slutligt har avgjorts eller något annat har beslutats,  
om 
1. käranden visar sannolika skäl för att det förekommer  
företagsnamnsintrång eller medverkan till intrång, och  
2. det skäligen kan befaras att svaranden, genom att  
fortsätta intrånget eller medverkan till det, förringar  
värdet av ensamrätten till näringskännetecknet. 
Innan ett förbud enligt andra stycket meddelas ska svaranden  
ha fått tillfälle att yttra sig, om inte ett dröjsmål skulle  
medföra risk för skada. 
Första–tredje styckena tillämpas också i fråga om försök  
eller förberedelse till intrång. 
4 § Ett förbud enligt 3 § andra stycket får meddelas  
endast om käranden ställer säkerhet hos domstolen för den  
skada som kan tillfogas svaranden. Om käranden inte kan  
ställa säkerhet, får domstolen befria honom eller henne från  
detta. 
Bestämmelserna i 2 kap. 25 § utsökningsbalken ska tillämpas i  
fråga om vilken säkerhet som ska ställas. Säkerheten ska  prövas av domstolen, om den inte har godkänts av svaranden.  
5 § Om ett förbud har meddelats enligt 3 § andra stycket,  
ska domstolen när målet avgörs pröva om förbudet fortfarande  
ska bestå.  
I fråga om överklagande av beslut enligt 3 § andra stycket  
och 4 § och i fråga om handläggningen i högre domstol  
tillämpas rättegångsbalkens bestämmelser om överklagande av  
beslut enligt 15 kap. rättegångsbalken. 
6 § En talan om utdömande av vite förs av den som har  
ansökt om förbudet. 
Skadestånd 
7 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör  
företagsnamnsintrång ska betala skälig ersättning för  
utnyttjandet av näringskännetecknet samt ersättning för den  
ytterligare skada som intrånget har medfört. När storleken på  
ersättningen för ytterligare skada bestäms ska hänsyn  särskilt tas till 
1. utebliven vinst, 2. vinst som den som har begått intrånget har gjort, 3. skada på näringskännetecknets anseende, Page 10 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 34. ideell skada, och 
5. rättighetshavarens intresse av att intrång inte begås. Den som utan uppsåt eller oaktsamhet gör företagsnamnsintrång  
ska betala ersättning för utnyttjandet av näringskännetecknet  
i den utsträckning det är skäligt. 
Begränsning av straffansvar, skadeståndsskyldighet och  
möjlighet till förverkande 
8 § Om ett företagsnamnsintrång avser ett företagsnamn som  
är skyddat enbart på grund av registrering,  
1. ska det inte dömas till ansvar enligt 1 § för det intrång  
som har gjorts före registreringsdagen, 
2. får förverkande enligt 2 § inte avse det intrång som har  
gjorts före registreringsdagen, och  
3. ska ersättning enligt 7 § betalas för det intrång som har  
skett före registreringsdagen endast om intrånget har gjorts  
uppsåtligen. 
Preskription av rätten till skadestånd 
9 § Rätten till ersättning för skada preskriberas om talan  
inte väcks inom fem år från det att skadan uppkom. Rätten  
till ersättning med anledning av intrång i ett företagsnamn  
som är skyddat enbart på grund av registrering preskriberas  
dock inte i något fall tidigare än ett år från  registreringsdagen. 
Åtgärder med egendom och hjälpmedel 10 § På yrkande av den som har lidit företagsnamnsintrång  
får domstolen, efter vad som är skäligt, besluta att egendom  
som det olovligen förekommer näringskännetecken på ska  återkallas från marknaden, ändras eller förstöras eller att  
någon annan åtgärd ska vidtas med den. Detsamma gäller i  
fråga om hjälpmedel som har använts eller varit avsett att  
användas vid intrånget. 
Sådan egendom som avses i första stycket får tas i beslag, om  
det skäligen kan antas att ett brott enligt 1 § har begåtts.  I fråga om ett sådant beslag tillämpas reglerna om beslag i  
brottmål i allmänhet. 
Första och andra styckena tillämpas också i fråga om försök  
eller förberedelse till intrång. 
11 § Ett beslut om åtgärd enligt 10 § första stycket får  
inte innebära att den som har lidit företagsnamnsintrång ska  
betala ersättning till den som åtgärden riktas mot. 
Åtgärderna ska bekostas av svaranden om det inte finns  
särskilda skäl mot detta. 
Ett beslut enligt 10 § ska inte meddelas, om förverkande  
eller någon åtgärd till förebyggande av missbruk ska beslutas  
enligt 2 § eller enligt brottsbalken. 
Spridning av information om dom 12 § I ett mål om företagsnamnsintrång får domstolen på  
yrkande av käranden besluta att den som har gjort eller  medverkat till intrånget ska bekosta lämpliga åtgärder för  
att sprida information om domen i målet. 
Första stycket tillämpas också i fråga om försök eller  
förberedelse till intrång. 
6 kap. Informationsföreläggande och intrångsundersökning Page 11 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3Informationsföreläggande 
Grundläggande bestämmelser 1 § Om en sökande visar sannolika skäl för att någon har  
gjort ett företagsnamnsintrång, får domstolen vid vite  
besluta att någon eller några av dem som anges i andra  
stycket ska ge sökanden information om ursprung och  
distributionsnät för de varor eller tjänster som intrånget  
gäller (informationsföreläggande). Ett sådant beslut får  meddelas på yrkande av den som har lidit intrånget. Det får  
meddelas bara om informationen kan antas underlätta  
utredningen av ett intrång som avser varorna eller  
tjänsterna. 
Ett informationsföreläggande får riktas mot den som 
1. har gjort eller medverkat till intrånget, 
2. i kommersiell skala har förfogat över en vara som  
intrånget gäller, 
3. i kommersiell skala har använt en tjänst som intrånget  
gäller, 
4. i kommersiell skala har tillhandahållit en elektronisk  
kommunikationstjänst eller en annan tjänst som har använts  
vid intrånget, eller 
5. har identifierats av någon som anges i 2–4 såsom delaktig  
i tillverkningen eller distributionen av en vara eller  tillhandahållandet av en tjänst som intrånget gäller. 
Information om varors eller tjänsters ursprung och  
distributionsnät kan särskilt avse 
1. namn på och adress till producenter, distributörer,  
leverantörer och andra som har innehaft varorna eller  tillhandahållit tjänsterna, 
2. namn på och adress till avsedda grossister och  
detaljister, och 
3. uppgifter om hur mycket som har producerats, levererats,  
mottagits eller beställts och om vilket pris som har bestämts  för varorna eller tjänsterna. 
Första–tredje styckena tillämpas också i fråga om försök  
eller förberedelse till intrång. 
2 § Ett informationsföreläggande får meddelas endast om  
skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i  övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller  
för något annat motstående intresse. 
Skyldigheten att lämna information enligt 1 § omfattar inte  
uppgifter vars yppande skulle röja att uppgiftslämnaren eller  
någon till honom eller henne närstående som avses i 36 kap. 3  
§ rättegångsbalken har begått en brottslig gärning. 
I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av  
den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende  
på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av  
sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG  
(allmän dataskyddsförordning) finns bestämmelser som  
begränsar hur mottagna personuppgifter får behandlas. 
Handläggningen av frågor om informationsföreläggande 3 § Om ett yrkande om informationsföreläggande riktar sig  
mot den som är sökandens motpart i ett mål om intrång, ska de  
bestämmelser om rättegång som gäller för det målet tillämpas.  
Ett beslut om informationsföreläggande får överklagas  särskilt. Page 1 2 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3Om yrkandet om informationsföreläggande riktar sig mot någon  
annan än den som anges i första stycket, ska lagen (1996:242)  om domstolsärenden tillämpas. Domstolen får bestämma att  
vardera parten ska svara för sina rättegångskostnader. 
En talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt om  
föreläggandet. 
Rätt till ersättning  4 § Den som på grund av 1 § andra stycket 2–5 har  
förelagts att enligt första stycket samma paragraf lämna  
information, har rätt till skälig ersättning för kostnader  
och besvär. Ersättningen ska betalas av den som har  
framställt yrkandet om informationsföreläggande. 
Underrättelseskyldighet i vissa fall 
5 § Den som tillhandahåller en elektronisk  
kommunikationstjänst och som till följd av ett  
informationsföreläggande har lämnat ut information som avses  
i 6 kap. 20 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation,  
ska sända en skriftlig underrättelse om detta till den som  uppgifterna gäller tidigast efter en månad och senast tre  
månader från det att informationen lämnades ut. Kostnaden för  
underrättelsen ersätts enligt 4 §.  
Intrångsundersökning Grundläggande bestämmelser 6 § Om det skäligen kan antas att någon har gjort eller  
medverkat till ett företagsnamnsintrång, får domstolen för  
att bevisning ska kunna säkras om intrånget besluta att en  
undersökning får göras hos denne för att söka efter föremål  
eller handlingar som kan antas ha betydelse för en utredning  
om intrånget (intrångsundersökning). Ett sådant beslut får  meddelas på yrkande av den som har lidit intrånget. Om en  
rättegång inte är inledd, ska yrkandet framställas  
skriftligen. 
Första stycket tillämpas också i fråga om försök eller  
förberedelse till intrång. 
7 § Ett beslut om intrångsundersökning får meddelas endast  
om skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i  
övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller  
för något annat motstående intresse. 
Handläggningen av frågor om intrångsundersökning 
8 § Innan ett beslut om intrångsundersökning meddelas ska  
motparten ha fått tillfälle att yttra sig. Domstolen får dock  
omedelbart meddela ett beslut som gäller till dess att annat  
har beslutats, om ett dröjsmål skulle medföra risk för att  
föremål eller handlingar som har betydelse för utredningen om  
intrånget skaffas undan, förstörs eller förvanskas. 
I övrigt ska en fråga om intrångsundersökning som uppkommer  
då en rättegång inte är inledd handläggas på samma sätt som  
om frågan har uppkommit under en rättegång. 
Ställande av säkerhet 9 § Ett beslut om intrångsundersökning får meddelas endast  
om sökanden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som  
kan tillfogas motparten. Om sökanden inte kan ställa  
säkerhet, får domstolen befria honom eller henne från  
detta. 
Bestämmelserna i 2 kap. 25 § utsökningsbalken ska  
tillämpas i fråga om vilken säkerhet som ska ställas.  Säkerheten ska prövas av domstolen, om den inte har godkänts  Page 1 3 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3av motparten. 
Beslut om intrångsundersökning 10 § Ett beslut om intrångsundersökning ska innehålla  
uppgifter om 
1. vilket ändamål undersökningen ska ha, 2. vilka föremål och handlingar som det får sökas efter,  
och 
3. vilka utrymmen som får genomsökas. Om det behövs, ska domstolen även besluta om andra villkor  
för verkställandet. 
Överklagande av beslut 
11 § I fråga om överklagande av domstolens beslut om  
intrångsundersökning och i fråga om handläggningen i högre  
domstol gäller vad som föreskrivs i rättegångsbalken om  
överklagande av beslut enligt 15 kap. rättegångsbalken. 
Verkställighet av ett beslut om intrångsundersökning 
12 § Ett beslut om intrångsundersökning gäller omedelbart.  
Om ansökan om verkställighet inte har gjorts inom en månad  
från beslutet, upphör det att gälla. 
13 § Ett beslut om intrångsundersökning verkställs av  
Kronofogdemyndigheten enligt de villkor som domstolen har  
beslutat och med tillämpning av 1– 3 kap., 17 kap. 1–5 §§ och  
18 kap. utsökningsbalken. Sökandens motpart ska underrättas  
om verkställigheten endast om beslutet om  
intrångsundersökning har tillkommit efter det att motparten  
hörts. Myndigheten har rätt att ta fotografier och göra film-  och ljudupptagningar av sådana föremål som den får söka  
efter. Myndigheten har också rätt att ta kopior av och göra  
utdrag ur sådana handlingar som den får söka efter. 
En intrångsundersökning får inte omfatta en skriftlig  
handling som avses i 27 kap. 2 § rättegångsbalken. 
Juridiskt biträde och rätt att närvara vid  
intrångsundersökningen 
14 § När ett beslut om intrångsundersökning ska  
verkställas, har motparten rätt att tillkalla ett juridiskt  
biträde. Verkställigheten får inte påbörjas innan biträdet  
har inställt sig. Detta gäller dock inte om 
1. undersökningen därigenom onödigt fördröjs, eller 2. det finns en risk att ändamålet med åtgärden annars inte  
uppnås. 
Vid verkställigheten får Kronofogdemyndigheten vid behov  
anlita en sakkunnig som biträde. 
Myndigheten får tillåta att sökanden eller ett ombud för  
sökanden är närvarande vid undersökningen för att kunna lämna  
upplysningar. Om ett sådant tillstånd ges, ska myndigheten se  
till att sökanden eller ombudet inte i större utsträckning än  
som kan motiveras av verkställigheten får kännedom om  förhållanden som kommer fram. 
Återgång av en åtgärd vid intrångsundersökning 15 § Om sökanden inte inom en månad från det att  
verkställigheten avslutats väcker talan eller på något annat  
sätt inleder ett förfarande om saken, ska en åtgärd som  vidtagits vid verkställigheten av intrångsundersökningen  Page 1 4 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3omedelbart gå åter, i den utsträckning det är möjligt.  
Detsamma gäller om ett beslut om intrångsundersökning upphävs  
sedan verkställighet genomförts. 
Hantering av material från intrångsundersökningen 16 § Kronofogdemyndigheten ska förteckna fotografier och  
film- och ljudupptagningar av föremål samt kopior av och  
utdrag ur handlingar från intrångsundersökningen. Materialet  
ska hållas tillgängligt för sökanden och motparten. 
7 kap. Övriga bestämmelser Behörig domstol 1 § Patent- och marknadsdomstolen är rätt domstol i mål  
och ärenden enligt denna lag om de inte ska handläggas enligt  lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 
Det som sägs i rättegångsbalken om inskränkning av domstols  
behörighet i fråga om tvist som ska tas upp i annan ordning  
än inför domstol ska inte tillämpas i fråga om ett yrkande om  
informationsföreläggande eller intrångsundersökning. 
Underrättelse om dom 
2 § Domstolen ska underrätta registreringsmyndigheten om  
en dom som gäller 
1. hävning av en registrering av ett företagsnamn, eller 
2. intrång i ett registrerat företagsnamn. 
Domstolen ska även underrätta registreringsmyndigheten om en  
dom i ett mål där det förts en fastställelsetalan avseende  
ett registrerat företagsnamn. 
Invändning om ogiltighet 3 § Om det förs en talan om intrång i ett registrerat  
företagsnamn och den som talan förs mot gör gällande att  
registreringen är ogiltig, får frågan om ogiltighet prövas  
endast sedan en talan om hävning har väckts. Domstolen får  
förelägga den som gör gällande att registreringen är ogiltig  
att inom en viss tid väcka en sådan talan. Utan att en talan  om hävning har väckts får dock frågan om ogiltighet prövas i  
ett brottmål och i ett fall som avses i 4 §. 
Första stycket ska också tillämpas om det i ett mål som  
gäller fastställelsetalan avseende ett registrerat  
företagsnamn görs gällande att registreringen är ogiltig. 
Särskilda förutsättningar för att bifalla en talan som avser  
intrång 
4 § Om det förs en talan om intrång i ett registrerat  
företagsnamn och det vid tidpunkten för talans väckande hade  
gått mer än fem år sedan frågan om registrering av  
företagsnamnet blev slutligt avgjord gäller följande. Talan  får bifallas endast om företagsnamnet, inom de fem senaste  
åren före talans väckande, har tagits i verkligt bruk på det  
sätt som avses i 3 kap. 3 § för den verksamhet som ligger  
till grund för talan. 
Om en talan enligt första stycket avser intrång genom  
användning av ett yngre registrerat företagsnamn och det vid  ansökan om registrering av det yngre företagsnamnet hade gått  
mer än fem år sedan frågan om registrering av det äldre  
företagsnamnet blev slutligt avgjord, ska det äldre  
företagsnamnet dessutom ha tagits i verkligt bruk inom de fem  
senaste åren före ansökan om registrering av det yngre  
företagsnamnet.  
Om det äldre företagsnamnet inte har använts i den  Page 1 5 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3utsträckning som anges i första och andra styckena, får talan  
ändå bifallas om det finns giltiga skäl till att det inte har  
använts i den utsträckningen. 
Första–tredje styckena ska också tillämpas när det förs en  
fastställelsetalan om att ett visst förfarande utgör intrång  
i ett registrerat företagsnamn. 
Hinder mot att döma till ansvar m.m. 
5 § Om en registrering av ett företagsnamn har hävts med  
stöd av 3 kap. 1 § första stycket, får domstolen inte döma  
till ansvar enligt 5 kap. 1 § eller besluta om ersättning  
eller annan åtgärd enligt 5 eller 6 kap. Om en registrering  
har hävts med stöd av 3 kap. 1 § andra stycket eller 3 §, får  
domstolen inte döma till ansvar enligt 5 kap. 1 §. 
Behandling av personuppgifter 
6 § Utöver det som anges i 3 kap. 8 och 9 §§ lagen  
(2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s  
dataskyddsförordning får personuppgifter om lagöverträdelser  
som innefattar brott enligt 5 kap. 1 § behandlas om detta är  
nödvändigt för att ett rättsligt anspråk ska kunna  fastställas, göras gällande eller försvaras.  
Firmateckning 7 § Firmateckning görs genom ett tydligt angivande av det  
fullständiga företagsnamnet och underskrift med namn av  
firmatecknare. Vid firmateckning för en sådan del av  verksamheten som drivs under ett särskilt företagsnamn, ska  
även företagsnamnet för hela verksamheten anges. 
Under likvidation eller konkurs ska firmateckning göras med  
ett tillägg som anger det ändrade förhållandet. 
I fråga om firmateckning gäller i övrigt vad som är särskilt  
föreskrivet i andra författningar. 
Företagsnamn som fastställs i särskild ordning 8 § En myndighet eller en annan inrättning eller  
sammanslutning för vilken regeringen har fastställt ett  
företagsnamn har ensamrätt till detta som om företagsnamnet  hade blivit registrerat enligt denna lag. 
Övergångsbestämmelser 
2018:1653 
1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2019. 
2. Genom lagen upphävs firmalagen (1974:156). 3. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande  a) för åtgärder som har vidtagits eller rättigheter som har  
förvärvats före ikraftträdandet, och 
b) i fråga om bestämmelserna om behörig domstol och  
handläggning i domstol, för mål och ärenden som har inletts i  
allmän domstol före den 1 september 2016. 
4. Den nya lagen tillämpas även på näringskännetecken som har  
inarbetats, firmor som har registrerats och ansökningar om  
registreringar som har gjorts före ikraftträdandet, om inte  
annat följer av 3.  
5. Nationella och internationella varumärken som genom  
registrering har beviljats skydd i Sverige enligt äldre  
föreskrifter ska anses utgöra sådana varumärken som avses i  2 kap. 4 § 1. Page 1 6 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 36. Sveriges riksbank och Svenska Skeppshypotekskassan samt  
annan inrättning eller sammanslutning som har fått ensamrätt  till sin firma enligt 27 § firmalagen ska fortfarande ha  
ensamrätt till firman som om denna hade blivit registrerad  
som ett företagsnamn enligt denna lag.Page 1 7 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=2018:165 3