ZAKON
O ŽIGU
NN 14/2019, 07. 02. 2019. (u primjeni od 15. 02. 2019.)
Zagreb, veljača 2019.3Dio prvi 
OSNOVNE ODREDBE
PREDMET UREĐENJA
Članak 1.
Ovim se Zakonom uređuje sustav zaštite žigova u 
Republici Hrvatskoj koji su predmet registracije ili prijave 
za registraciju pri Državnom zavodu za intelektualno 
vlasništvo (dalje u tekstu: Zavod) individualnog, 
jamstvenog ili zajedničkog žiga za određene proizvode i 
usluge, ili su predmet registracije ili prijave za registraciju 
takvog žiga koji ima učinak u Republici Hrvatskoj.
USKLAĐENOST S PRAVNIM AKTIMA  
EUROPSKE UNIJE
Članak 2.
(1) Ovim se Zakonom u pravni poredak Republike 
Hrvatske prenose:
– Direktiva 2004/48/EZ Europskog parlamenta 
i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava 
intelektualnog vlasništva (SL L 157, 30. 4. 2004.)
– Direktiva (EU) 2015/2436 Europskog parlamenta 
i Vijeća od 16. prosinca 2015. o usklađivanju 
zakonodavstava država članica o žigovima (SL L 336, 
23. 12. 2015.).
(2) Ovim se Zakonom osiguravaju pretpostavke za 
provedbu sljedećeg akta Europske unije:
– Uredba (EU) 2017/1001 Europskog parlamenta 
i Vijeća od 14. lipnja 2017. o žigu Europske unije 
(kodificirani tekst) (SL L 154, 16. 6. 2017.).
PODREDNA PRIMJENA DRUGIH PROPISA
Članak 3.
(1) U postupcima građanskopravne zaštite na 
odgovarajući se način primjenjuju odredbe općeg 
propisa kojim se uređuje parnični postupak, osim ako 
ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(2) U postupcima određivanja privremenih mjera 
na odgovarajući se način primjenjuju odredbe općeg 
propisa kojim se uređuje postupak osiguranja, osim 
ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(3) Na prava iz žiga s obveznopravnim učincima 
te na naknadu štete prouzročenu povredom žiga na 
odgovarajući se način primjenjuju odredbe općeg 
propisa kojim se uređuju obvezni odnosi, osim ako ovim 
Zakonom nije drukčije određeno.
(4) Na prava iz žiga s vlasničkopravnim učincima 
primjenjuju se odredbe općih propisa kojim se uređuju 
vlasnički odnosi, osim ako ovim Zakonom nije drukčije 
određeno.OBJAŠNJENJE POJMOVA
Članak 4.
U smislu ovoga Zakona pojedini pojmovi imaju 
sljedeće značenje:
»registar« je službena zbirka podataka o 
registracijama žigova koju vodi Zavod i koja sadrži 
upis podataka čiji upis se zahtijeva ili dopušta ovim 
Zakonom, neovisno o mediju na kojem su ti podaci 
pohranjeni
»službeno glasilo Zavoda« je glasilo u kojem se 
periodično objavljuju propisani podaci o prijavama 
i registriranim pravima u postupcima iz nadležnosti 
Zavoda, kao i ostale službene informacije
»Pariška konvencija« je Pariška konvencija za 
zaštitu industrijskoga vlasništva (1883.) i njezine revizije 
i dopune
»Pariška unija« je unija ugovornih stranka na koje 
se primjenjuje Pariška konvencija (1883.) i njezine 
revizije i dopune
»Konvencija o međunarodnim izložbama« je 
Konvencija o međunarodnim izložbama (1928.) i njezine 
revizije
»Madridski sporazum« je Madridski sporazum o 
međunarodnoj registraciji žigova (1891.) i njegove 
izmjene i dopune
»Madridski protokol« je Protokol koji se odnosi na 
Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova 
(1989.) i njegove izmjene i dopune
»Madridski pravilnik« je Zajednički pravilnik uz 
Madridski sporazum o međunarodnoj registraciji žigova i 
Protokol koji se odnosi na Madridski sporazum i njegove 
izmjene i dopune
»Međunarodni ured« je Međunarodni ured Svjetske 
organizacije za intelektualno vlasništvo
»Nicanska klasifikacija« je klasifikacija utvrđena 
Nicanskim sporazumom o međunarodnoj klasifikaciji 
proizvoda i usluga za registraciju žigova, potpisanim 
u Nici 15. lipnja 1957., u njezinu revidiranom i 
izmijenjenom i dopunjenom obliku
»međunarodni registar« je službena zbirka 
podataka o međunarodnim registracijama, koju vodi 
Međunarodni ured, a koja sadrži podatke čiji upis 
se zahtijeva ili dopušta Madridskim sporazumom, 
Madridskim protokolom ili Madridskim pravilnikom, 
neovisno o mediju na kojem su ti podaci pohranjeni
»službeno glasilo Međunarodnog ureda« je 
službeno glasilo Međunarodnog ureda Svjetske 
organizacije za intelektualno vlasništvo u kojem se 
objavljuju relevantni podaci i obavijesti o međunarodnim 
registracijama žigova
»Uredba o žigu Europske unije« je Uredba EU br. 
2017/1001 od 14. lipnja 2017. o žigu Europske unije i 
njezine izmjene i dopune
»žig Europske unije« je žig kako je definiran u 
članku 1. stavku 1. Uredbe o žigu Europske unijeZAKON O ŽIGU
NN 14/2019 (u primjeni od 15.02.2019.)4»prijava žiga Europske unije« je prijava za 
registraciju žiga Europske unije podnesena u skladu s 
odredbama Uredbe o žigu Europske unije
»sud« je mjesno nadležan trgovački sud u čijoj je 
nadležnosti zaštita industrijskog vlasništva, autorskog 
prava i srodnih prava i drugih prava intelektualnog 
vlasništva, kao i sud koji odlučuje o žalbama protiv 
presuda trgovačkih sudova u skladu s propisima o 
ustrojstvu, djelokrugu i nadležnosti sudova.
RODNO ZNAČENJE POJMOVA
Članak 5.
Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu i propisima koji 
se donose na temelju njega, a imaju rodno značenje, 
odnose se jednako na muški i ženski rod.
Dio drugi
ZNAKOVI OD KOJIH SE ŽIG MOŽE SASTOJATI, 
STJECANJE, UPORABA ŽIGA, ŽIG KAO 
PREDMET VLASNIŠTVA
POGLAVLJE I.
ZNAKOVI OD KOJIH SE ŽIG MOŽE SASTOJATI I 
STJECANJE ŽIGA
ZNAKOVI OD KOJIH SE ŽIG MOŽE SASTOJATI
Članak 6.
Žig se može sastojati od bilo kakvih znakova, 
osobito riječi, uključujući osobna imena, ili od crteža, 
slova, brojki, boja, oblika proizvoda ili pakiranja 
proizvoda, ili zvukova, pod uvjetom da su takvi znakovi 
prikladni za:
1. razlikovanje proizvoda ili usluga jednoga 
poduzeća od proizvoda ili usluga drugih poduzeća i
2. prikazivanje u registru na način koji omogućuje 
nadležnim tijelima i javnosti da odrede točan i jasan 
predmet zaštite koju žig pruža nositelju žiga.
OSOBE KOJE MOGU BITI NOSITELJI ŽIGA
Članak 7.
(1) Nositelj žiga može biti svaka fizička ili pravna 
osoba.
(2) Strane fizičke i pravne osobe u pogledu 
zaštite znaka žigom u Republici Hrvatskoj uživaju 
jednaka prava kao i domaće fizičke i pravne osobe, 
ako to proizlazi iz međunarodnih ugovora ili iz načela 
uzajamnosti.
(3) Postojanje uzajamnosti dokazuje osoba koja se 
na uzajamnost poziva.
STJECANJE ŽIGA
Članak 8.
Žig se u Republici Hrvatskoj stječe registracijom u 
upravnom postupku koji provodi Zavod.APSOLUTNI RAZLOZI ZA ODBIJANJE 
REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 9.
(1) Neće se registrirati:
1. znakovi koji ne udovoljavaju uvjetima iz članka 
6. ovoga Zakona
2. žigovi koji nemaju nikakav razlikovni karakter
3. žigovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili 
podataka koji u trgovini mogu služiti za označivanje vrste, 
kakvoće, količine, namjene, vrijednosti, zemljopisnoga 
podrijetla ili vremena proizvodnje proizvoda ili pružanja 
usluge, ili za označivanje drugih karakteristika proizvoda 
i usluga
4. žigovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili 
podataka koji su postali uobičajeni u svakodnevnom 
govoru ili u dobroj vjeri i ustaljenoj trgovačkoj praksi
5. znakovi koji se sastoje isključivo od:
(a) oblika, ili drugog obilježja, koji proizlazi iz vrste 
samih proizvoda
(b) oblika, ili drugog obilježja, proizvoda potrebnoga 
za postizanje nekoga tehničkog rezultata
(c) oblika, ili drugog obilježja, koji proizvodima daje 
bitnu vrijednost
6. žigovi koji su protivni javnom poretku ili 
prihvaćenim moralnim načelima
7. žigovi koji su takve naravi da javnost mogu 
dovesti u zabludu, primjerice u odnosu na vrstu, 
kakvoću ili zemljopisno podrijetlo proizvoda ili usluga
8. žigovi koji nemaju odobrenje nadležnih tijela i 
koji moraju biti odbijeni prema članku 6.ter. Pariške 
konvencije
9. znakovi koji nisu obuhvaćeni člankom 6.ter. 
Pariške konvencije, a sadržavaju naziv ili kraticu, 
državni grb, amblem, zastavu ili drugi službeni znak 
Republike Hrvatske ili nekoga njezina dijela te njihovo 
oponašanje, osim uz odobrenje nadležnoga tijela 
Republike Hrvatske
10. žigovi koji su isključeni iz registracije na temelju 
zakonodavstva Europske unije ili pravnih propisa 
Republike Hrvatske ili međunarodnih sporazuma 
kojih je Europska unija ili Republika Hrvatska stranka, 
kojima se osigurava zaštita oznaka izvornosti i oznaka 
zemljopisnog podrijetla
11. žigovi koji su isključeni iz registracije u skladu 
sa zakonodavstvom Europske unije ili međunarodnim 
sporazumima kojih je Europska unija stranka, kojima se 
osigurava zaštita tradicionalnih izraza za vina
12. žigovi koji su isključeni iz registracije u skladu 
sa zakonodavstvom Europske unije ili međunarodnim 
sporazumima kojih je Europska unija stranka, kojima se 
osigurava zaštita zajamčeno tradicionalnih specijaliteta
13. žigovi koji se sastoje od ranije denominacije biljne 
sorte, ili je reproduciraju u svojim bitnim elementima, 
koja je registrirana u skladu sa zakonodavstvom 
Europske unije ili pravnim propisima Republike Hrvatske 
ili međunarodnim sporazumima kojih je Europska unija 
ili Republika Hrvatska stranka, koji pružaju zaštitu prava 
na biljnu sortu i koji se odnose na biljne sorte iste ili 
blisko srodne vrste
14. žigovi čija uporaba može biti zabranjena u 5javnom interesu u skladu s odredbama drugih pravnih 
propisa koji imaju učinak u Republici Hrvatskoj.
(2) Razlozi iz stavka 1. točaka 2., 3. i 4. ovoga 
članka ne primjenjuju se ako je, prije datuma prijave 
za registraciju, žig slijedom njegove uporabe stekao 
razlikovni karakter u odnosu na proizvode ili usluge za 
koje je zatražena registracija.
RELATIVNI RAZLOZI ZA ODBIJANJE REGISTRACIJE 
ŽIGA
Članak 10.
(1) Na temelju prigovora nositelja ranijeg žiga, žig 
za koji je podnesena prijava neće se registrirati:
1. ako je istovjetan s ranijim žigom i ako su proizvodi 
ili usluge za koje je podnesena prijava za registraciju 
istovjetni s proizvodima ili uslugama za koje je raniji 
žig zaštićen
2. ako zbog njegove istovjetnosti ili sličnosti s ranijim 
žigom i istovjetnosti ili sličnosti proizvoda ili usluga 
obuhvaćenih žigovima postoji vjerojatnost dovođenja 
javnosti u zabludu u Republici Hrvatskoj; vjerojatnost 
dovođenja u zabludu uključuje vjerojatnost dovođenja 
u vezu s ranijim žigom
3. ako je istovjetan ili sličan ranijem žigu, neovisno 
o tome jesu li proizvodi ili usluge iz prijave istovjetni, 
slični ili nisu slični onima za koje je registriran raniji žig, 
ako raniji žig ima ugled u Republici Hrvatskoj, a uporaba 
kasnijeg žiga bez opravdanog razloga nepošteno bi 
iskoristila razlikovni karakter ili ugled ranijeg žiga ili im 
naštetila.
(2) Za potrebe stavka 1. ovoga članka pod pojmom 
»raniji žigovi« smatraju se:
1. žigovi sljedećih vrsta s datumom prijave za 
registraciju koji je raniji od datuma prijave za registraciju 
osporavanoga žiga, uzimajući u obzir, ako je to 
primjereno, prava prvenstva koja su zatražena u odnosu 
na te žigove:
(a) nacionalno registrirani žigovi
(b) žigovi registrirani na temelju međunarodnih 
sporazuma koji imaju učinak u Republici Hrvatskoj
(c) žigovi Europske unije
(d) žigovi Europske unije registrirani na temelju 
međunarodnih sporazuma koji vrijede u Europskoj uniji
2. prijave za registraciju žigova iz točke 1. podtočaka 
(a) i (c) ovoga stavka, pod uvjetom njihove registracije
3. žigovi koji su na datum prijave za registraciju 
žiga ili, ako je zatraženo pravo prvenstva u prijavi za 
registraciju žiga, na datum prava prvenstva dobro 
poznati u Republici Hrvatskoj u smislu u kojemu se izraz 
»dobro poznat« rabi u članku 6.bis. Pariške konvencije.
(3) Na temelju prigovora nositelja ranijeg prava neće 
se registrirati žig ako bi njegova uporaba vrijeđala neko 
od sljedećih ranijih prava:
1. pravo na ime
2. pravo na osobnu sliku
3. autorsko pravo
4. druga prava industrijskog vlasništva osim onih 
propisanih ovim Zakonom kao zaseban temelj za 
odbijanje registracije žiga
pod uvjetom da su ta prava stečena na dan koji je raniji od datuma prijave za registraciju žiga uzimajući 
u obzir, ako je to primjereno, pravo prvenstva koje je 
zatraženo u odnosu na takav žig.
(4) Na temelju prigovora imatelja tvrtke upisane 
u sudski registar prije dana podnošenja prijave za 
registraciju žiga u odnosu na koji se podnosi prigovor, 
uzimajući u obzir, ako je to primjereno, pravo prvenstva 
koje je zatraženo u odnosu na takav žig, neće se 
registrirati žig ako je tvrtka ili bitni dio tvrtke istovjetan 
ili sličan žigu i proizvodi ili usluge koje su predmet 
djelatnosti te tvrtke istovjetni su ili slični onima iz prijave 
žiga i rabe se u trgovačkom prometu, osim ako je 
podnositelj prijave u trenutku podnošenja prijave imao 
istovjetnu ili sličnu tvrtku.
(5) Na temelju prigovora nositelja žiga neće se 
registrirati žig čiju prijavu za registraciju u svoje ime bez 
dopuštenja nositelja žiga podnese trgovački zastupnik 
ili predstavnik nositelja žiga, osim ako takav zastupnik 
ili predstavnik opravda svoj postupak.
(6) Na temelju prigovora bilo koje osobe ovlaštene 
prema mjerodavnom pravu za ostvarivanje prava koja 
proizlaze iz oznake izvornosti ili oznake zemljopisnog 
podrijetla, žig za koji je podnesena prijava neće 
se registrirati kada, i u opsegu u kojem, sukladno 
zakonodavstvu Europske unije ili pravnim propisima 
Republike Hrvatske kojim se predviđa zaštita oznaka 
izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla:
1. je zahtjev za oznaku izvornosti ili oznaku 
zemljopisnog podrijetla već podnesen u skladu sa 
zakonodavstvom Europske unije ili pravnim propisima 
Republike Hrvatske prije datuma prijave za registraciju 
žiga ili datuma prvenstva zatraženog u prijavi, pod 
uvjetom njezine kasnije registracije te
2. ta oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog 
podrijetla daje osobi ovlaštenoj u okviru mjerodavnog 
prava za ostvarivanje prava koja proizlaze iz nje pravo 
zabrane uporabe kasnijeg žiga.
POGLAVLJE II.
UČINCI ŽIGA
PRAVA KOJA PROIZLAZE IZ ŽIGA
Članak 11.
(1) Registracija žiga nositelju žiga daje isključiva 
prava koja proizlaze iz njega.
(2) Nositelj registriranog žiga, neovisno o njegovim 
pravima stečenim prije datuma podnošenja prijave 
ili datuma prvenstva registriranog žiga, ima pravo 
zahtijevati da se svim trećim stranama koje nemaju 
njegovu suglasnost spriječi uporaba u trgovačkom 
prometu, u vezi s proizvodima ili uslugama, bilo kojeg 
znaka koji vrijeđa pravo žiga tako da je:
1. znak istovjetan sa žigom i rabi se u odnosu na 
proizvode ili usluge koji su istovjetni s onima za koje je 
žig registriran
2. znak istovjetan sa žigom ili sličan žigu te se rabi 
u odnosu na proizvode ili usluge koji su istovjetni ili 
slični proizvodima ili uslugama za koje je žig registriran, 
ako postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu u 
Republici Hrvatskoj; vjerojatnost dovođenja u zabludu 6uključuje vjerojatnost dovođenja u vezu toga znaka i 
žiga
3. znak istovjetan sa žigom ili sličan žigu, neovisno 
o tome jesu li proizvodi ili usluge za koje se žig rabi 
istovjetni, slični, ili nisu slični, onima za koje je registriran 
žig te ako taj žig ima ugled u Republici Hrvatskoj i 
uporaba toga znaka bez opravdanog razloga nepošteno 
iskorištava razlikovni karakter ili ugled takvog žiga ili 
im šteti.
(3) U smislu stavka 2. ovoga članka nositelj 
registriranog žiga ima pravo zahtijevati da se spriječi 
i sljedeće:
1. isticanje znaka na proizvodima ili na njihovim 
pakiranjima
2. nuđenje proizvoda ili njihovo stavljanje na tržište 
ili skladištenje u te svrhe pod tim znakom, ili nuđenje ili 
pružanje usluga pod tim znakom
3. uvoz ili izvoz proizvoda pod tim znakom
4. uporaba znaka kao trgovačkog naziva ili naziva 
trgovačkog društva ili dijela trgovačkog naziva odnosno 
dijela naziva trgovačkog društva
5. uporaba toga znaka na poslovnim dokumentima 
i u oglašavanju
6. uporaba takvog znaka u komparativnom 
oglašavanju na način koji je protivan propisima 
Europske unije ili propisima Republike Hrvatske o 
zavaravajućem i komparativnom oglašavanju.
(4) Nositelj registriranog žiga, neovisno o pravima 
nositelja stečenim prije datuma podnošenja prijave 
ili datuma prvenstva registriranog žiga, također ima 
pravo zahtijevati da se onemogući trećim stranama 
da u trgovačkom prometu na području Republike 
Hrvatske u kojoj je žig registriran unose proizvode koji 
na tom području nisu pušteni u slobodan promet ako ti 
proizvodi, uključujući njihovo pakiranje, dolaze iz trećih 
zemalja i bez odobrenja nose žig koji je istovjetan sa 
žigom registriranim za te proizvode ili koji se po svojim 
bitnim obilježjima ne može razlikovati od toga žiga. 
Takvo pravo nositelja žiga prestaje važiti ako tijekom 
postupka za utvrđivanje počinjenja povrede registriranog 
žiga, pokrenutoga u skladu s propisima Europske unije 
o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva, 
deklarant ili posjednik proizvoda dokaže da nositelj 
registriranog žiga nije ovlašten zabraniti stavljanje 
proizvoda na tržište u zemlji krajnjeg odredišta.
PRAVO ZABRANE PRIPREMNIH RADNJI POVEZANIH 
S KORIŠTENJEM PAKIRANJA ILI DRUGIH 
SREDSTAVA
Članak 12.
Kada postoji rizik da bi se pakiranje, naljepnice, 
etikete, sigurnosna obilježja ili oznake ili obilježja ili 
oznake autentičnosti, ili bilo koja druga sredstva na 
kojima je žig istaknut moglo upotrebljavati u vezi s 
proizvodima ili uslugama te da bi se takvom uporabom 
počinila povreda prava nositelja žiga u skladu s člankom 
11. stavcima 2. i 3. ovoga Zakona, nositelj toga žiga 
ima pravo zahtijevati da se zabrane sljedeće radnje 
poduzete tijekom poslovanja u trgovačkom prometu:1. isticanje znaka istovjetnog ili sličnog žigu na 
pakiranju, naljepnicama, etiketama, sigurnosnim 
obilježjima ili oznakama ili obilježjima ili oznakama 
autentičnosti, ili na bilo kojim drugim sredstvima na 
kojima žig može biti istaknut
2. nuđenje ili stavljanje na tržište, ili skladištenje u 
te svrhe, ili uvoz ili izvoz, pakiranja, naljepnica, etiketa, 
sigurnosnih obilježja ili oznaka ili obilježja ili oznaka 
autentičnosti, ili bilo kojih drugih sredstava na kojima 
je žig istaknut.
DATUM OD KOJEG PRAVA PROIZVODE UČINAK 
PREMA TREĆIM STRANAMA
Članak 13.
(1) Prava koja proizlaze iz žiga proizvode učinak 
prema trećim stranama od datuma objave registracije 
žiga.
(2) Razumnu naknadu štete u pogledu radnji 
poduzetih nakon datuma objave prijave, a prije datuma 
objave registracije žiga može se zahtijevati ako bi te 
radnje, nakon objave registracije žiga, bile zabranjene 
na temelju objave.
(3) Odluku u sporu zbog povrede žiga donosi sud 
tek nakon objave registracije toga žiga.
NAVOĐENJE ŽIGOVA U RJEČNICIMA
Članak 14.
Kada navođenje žiga u rječniku, enciklopediji 
ili sličnim referentnim publikacijama, u tiskanom ili 
elektroničkom obliku, ostavlja dojam da je taj žig 
generički naziv za proizvode ili za usluge za koje 
je registriran, izdavač te publikacije, na zahtjev 
nositelja žiga, osigurava da bez odgode i, u slučaju 
publikacija u tiskanom obliku, najkasnije u sljedećem 
izdanju publikacije navođenje žiga bude popraćeno 
napomenom da je žig registriran.
ZABRANA UPORABE ŽIGA REGISTRIRANOG NA IME 
TRGOVAČKOG ZASTUPNIKA ILI PREDSTAVNIKA
Članak 15.
(1) Kada je žig registriran na ime trgovačkog 
zastupnika ili predstavnika osobe koja je nositelj toga 
žiga bez odobrenja nositelja žiga, nositelj žiga ima pravo 
na jedno ili oboje od sljedećega:
1. osporavati upotrebu žiga od strane svoga 
trgovačkog zastupnika ili predstavnika
2. zahtijevati prijenos žiga u svoju korist.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje 
se ako trgovački zastupnik ili predstavnik opravda svoj 
postupak.
OGRANIČENJE UČINAKA ŽIGA
Članak 16.
(1) Žig ne daje nositelju pravo zahtijevati da se trećoj 
strani u trgovačkom prometu zabrani uporaba:
1. imena ili adrese treće strane, ako je ta treća 
strana fizička osoba72. znakova ili podataka koji nisu razlikovni ili koji se 
odnose na vrstu, kakvoću, količinu, namjenu, vrijednost, 
zemljopisno podrijetlo, vrijeme proizvodnje proizvoda 
ili pružanja usluge ili druge karakteristike proizvoda ili 
usluga
3. žiga u svrhu prepoznavanja ili upućivanja na 
proizvode ili usluge kao one koji pripadaju nositelju toga 
žiga, osobito ako je uporaba žiga nužna za označivanje 
predviđene namjene proizvoda ili usluge, te osobito ako 
je riječ o dodatnim ili rezervnim dijelovima.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje 
se samo kada treća strana rabi žig u skladu s dobrom 
poslovnom praksom u industriji i trgovini.
(3) Žig ne daje nositelju žiga pravo zahtijevati da se 
trećoj strani zabrani u trgovačkom prometu korištenje 
ranijim pravom koje se odnosi samo na određeni 
lokalitet, ako je to pravo priznato prema pravnim 
propisima Republike Hrvatske i ono se izvršava u 
granicama područja na kojem je priznato.
ISCRPLJENJE PRAVA KOJA PROISTJEČU IZ 
ŽIGA
Članak 17.
(1) Nositelj žiga nema pravo zahtijevati da se trećoj 
strani zabrani uporaba žiga za proizvode koji su stavljeni 
na tržište pod tim žigom od strane samog nositelja žiga 
ili uz odobrenje nositelja žiga na području neke od 
država Europske unije odnosno država koje su stranke 
ugovornice Ugovora o Europskom gospodarskom 
prostoru.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje 
se kada postoje zakoniti razlozi zbog kojih se nositelj 
žiga protivi daljnjoj komercijalizaciji proizvoda, osobito 
ako je stanje proizvoda promijenjeno ili pogoršano 
nakon što su stavljeni na tržište.
PRAVO NOSITELJA KASNIJE REGISTRIRANOG ŽIGA 
DA SE RADI OBRANE UKLJUČI U POSTUPAK ZBOG 
POVREDE PRAVA
Članak 18.
(1) U postupcima zbog povrede prava nositelj 
žiga nije ovlašten zahtijevati zabranu uporabe kasnije 
registriranog žiga ako se taj kasniji žig ne bi proglasio 
ništavim u skladu s člankom 66. stavkom 3., člankom 
67., ili člankom 68. stavcima 1. i 2. ovoga Zakona.
(2) U postupcima zbog povrede prava nositelj 
žiga nije ovlašten zahtijevati zabranu uporabe kasnije 
registriranog žiga Europske unije ako kasniji žig ne bi 
bio proglašen ništavim u skladu s člankom 60. stavcima 
1., 3. ili 4., člankom 61. stavcima 1. ili 2. ili člankom 64. 
stavkom 2. Uredbe o žigu Europske unije.
(3) Ako nositelj žiga nije ovlašten zahtijevati zabranu 
uporabe kasnije registriranog žiga u skladu sa stavcima 
1. i 2. ovoga članka, nositelj kasnije registriranog žiga 
nema pravo zahtijevati zabranu uporabe ranijeg žiga u 
postupcima zbog povrede, iako se na to ranije pravo 
više nije moguće pozivati protiv kasnijeg žiga.POGLAVLJE III.
UPORABA ŽIGA I POSLJEDICE NEUPORABE
UPORABA ŽIGOVA
Članak 19.
(1) Nositelj žiga ima pravo rabiti svoj žig u odnosu na 
proizvode ili usluge za koje je registriran. Ako pozivanje 
na prava ili održavanje prava iz registriranog žiga ovise 
o uporabi žiga, takav žig mora biti u stvarnoj uporabi od 
strane nositelja žiga na teritoriju Republike Hrvatske, 
osim ako postoje opravdani razlozi za neuporabu.
(2) Uporabom žiga u smislu stavka 1. ovoga članka 
također se smatra sljedeće:
1. uporaba žiga u obliku koji se razlikuje u 
elementima koji ne mijenjaju razlikovni karakter žiga 
u odnosu na oblik u kojem je registriran, bez obzira 
na to je li žig u obliku u kojem se upotrebljava također 
registriran na ime nositelja
2. obilježavanje žigom proizvoda ili njihovih 
pakiranja isključivo za potrebe izvoza.
(3) Uporaba žiga uz odobrenje nositelja smatra se 
uporabom od strane nositelja.
POSLJEDICE NEUPORABE ŽIGA
Članak 20.
Ako unutar pet godina od datuma okončanja 
postupka registracije nositelj nije stvarno rabio žig u 
Republici Hrvatskoj u odnosu na proizvode ili usluge za 
koje je registriran, ili ako je takva uporaba obustavljena 
tijekom neprekinutoga razdoblja od pet godina, žig 
podliježe ograničenjima i sankcijama iz članka 21., 
članka 47. stavaka 1., 3. i 6., članka 61. stavka 2. te 
članka 66. stavaka 1., 3. i 6. ovoga Zakona, osim ako 
za neuporabu postoje opravdani razlozi.
NEUPORABA KAO NAČIN OBRANE U 
POSTUPCIMA ZBOG POVREDE
Članak 21.
Nositelj žiga ima pravo zahtijevati zabranu uporabe 
znaka samo u opsegu u kojem prava nositelja u 
vrijeme podnošenja tužbe zbog povrede ne podliježu 
mogućnosti opoziva u skladu s člankom 61. ovoga 
Zakona. Ako tuženik to zatraži, nositelj žiga mora 
dokazati da je tijekom razdoblja od pet godina prije 
datuma podnošenja tužbe žig bio u stvarnoj uporabi 
kako je predviđeno člankom 19. ovoga Zakona u vezi 
s proizvodima ili uslugama za koje je registriran i koji 
se navode kao opravdanje za tužbu, ili da postoje 
opravdani razlozi za neuporabu, pod uvjetom da je 
postupak registracije žiga bio dovršen najmanje pet 
godina prije datuma podnošenja tužbe.8POGLAVLJE IV.
ŽIGOVI KAO PREDMET VLASNIŠTVA
PRIJENOS
Članak 22.
(1) Žig se može prenijeti neovisno o bilo kojem 
prijenosu poduzeća, u odnosu na dio ili u odnosu na 
sve proizvode ili usluge za koje je registriran.
(2) Prijenos cijelog poduzeća uključuje i prijenos 
žiga, osim ako, u skladu s pravnim propisima kojim se 
uređuje prijenos, postoji sporazum u kojemu se navodi 
drukčije ili okolnosti koje jasno nalažu drukčije. Ova 
se odredba primjenjuje na ugovornu obvezu prijenosa 
poduzeća.
(3) Neovisno o stavku 2. ovoga članka, prijenos 
žiga obavlja se u pisanom obliku s potpisima stranaka 
ugovora, osim ako ustupanje proizlazi iz sudske odluke; 
u protivnom prijenos je ništetan.
(4) U slučaju prijenosa žiga u odnosu na samo dio 
proizvoda ili usluga za koje je žig registriran, registracija 
će se razdvojiti u skladu s odredbama članka 59. ovoga 
Zakona.
UPIS PRIJENOSA U REGISTAR
Članak 23.
(1) Na zahtjev nositelja žiga ili stjecatelja žiga ili, 
ovisno o slučaju, po obavijesti nadležnog suda ili javnog 
bilježnika, prijenos žiga upisuje se u registar ako je 
Zavodu podnesen bilo koji od ovih dokaza:
1. ovjerovljeni prijepis ugovora o prijenosu žiga ili 
sudske odluke o prijenosu ili nasljeđivanju žiga odnosno 
odluke javnog bilježnika o nasljeđivanju žiga
2. ovjerovljeni izvadak ugovora ili odluke iz točke 
1. ovoga stavka
3. izvornik potvrde o prijenosu žiga koji su potpisali 
nositelj i stjecatelj prava
4. izvornik sudske odluke o prijenosu ili nasljeđivanju 
žiga odnosno javnobilježničke odluke o nasljeđivanju 
žiga.
(2) Upis u registar izvršen prema stavku 1. 
ovoga članka briše se ili mijenja na zahtjev nositelja 
ili stjecatelja prava ili, ovisno o slučaju, po obavijesti 
nadležnog suda ili javnog bilježnika.
PRIJENOS ŽIGA REGISTRIRANOG NA IME 
TRGOVAČKOG ZASTUPNIKA
Članak 24.
(1) Kada je žig registriran na ime trgovačkog 
zastupnika ili predstavnika osobe koja je nositelj toga 
žiga bez odobrenja nositelja žiga, potonji ima pravo 
zahtijevati prijenos žiga u svoju korist, osim ako takav 
zastupnik ili predstavnik opravda svoj postupak.
(2) Zavod upisuje u registar prijenos žiga temeljem 
pravomoćnog rješenja Zavoda o osnovanosti prijedloga 
za proglašenje žiga ništavim u skladu s člankom 65. 
stavkom 1. točkom 4. ovoga Zakona.ZABILJEŽBA STVARNIH PRAVA
Članak 25.
(1) Žig se može, neovisno o poduzeću, dati u zalog 
ili biti predmetom stvarnih prava.
(2) Na zahtjev jedne od stranaka, prava iz stavka 1. 
ovoga članka ili prijenos tih prava upisuju se u registar.
(3) Upis u registar izvršen prema stavku 2. ovoga 
članka briše se ili mijenja na zahtjev jedne od stranaka.
ZABILJEŽBA IZVRŠENJA
Članak 26.
(1) Žig može biti predmetom izvršenja koju provode 
nadležna tijela prema pravnim propisima Republike 
Hrvatske.
(2) Na zahtjev jedne od stranaka ili nadležnog tijela 
koje provodi postupak izvršenja u registar se upisuje 
da je nad žigom pokrenuto izvršenje temeljem dokaza 
o pokrenutom postupku izvršenja nad žigom.
(3) Upis u registar izvršen prema stavku 2. ovoga 
članka briše se ili mijenja na zahtjev jedne od stranaka 
ili nadležnog tijela koje provodi postupak izvršenja.
ZABILJEŽBA STEČAJA I PREDSTEČAJNOG 
POSTUPKA
Članak 27.
(1) Podatak o otvaranju stečaja ili predstečajnog 
postupka upisuje se u registar sukladno posebnim 
propisima, temeljem obavijesti nadležnoga tijela ili na 
zahtjev stečajnog upravitelja.
(2) Upis u registar izvršen prema stavku 1. ovoga 
članka briše se ili mijenja na zahtjev nadležnog tijela 
stečajnog ili predstečajnog postupka.
DAVANJE LICENCIJE
Članak 28.
(1) Žig može biti predmetom licencije za dio ili sve 
proizvode ili usluge za koje je registriran te za cijelo 
područje Republike Hrvatske ili za njezin dio.
(2) Licencija može biti isključiva ili neisključiva.
(3) Nositelj žiga može se pozvati na prava koja 
proizlaze iz žiga protiv stjecatelja licencije koji krši neku 
odredbu iz ugovora o licenciji u odnosu na:
1. njezino trajanje
2. registracijom obuhvaćen oblik u kojemu se žig 
može rabiti
3. opseg proizvoda ili usluga za koje je licencija 
dana
4. područje na kojem se žig može isticati
5. kakvoću proizvedenih proizvoda ili usluga 
pruženih od strane stjecatelja licencije.
UPIS LICENCIJE U REGISTAR
Članak 29.
(1) Na zahtjev jedne od stranaka, izdavanje ili 
prijenos licencije u odnosu na žig upisuje se u registar 
ako je Zavodu podnesen bilo koji od ovih dokaza:91. ovjerovljeni izvadak ugovora iz ugovora o licenciji 
ili, ovisno o slučaju, o prijenosu upisane licencije iz kojeg 
se vide stranke toga ugovora i prava koja se licenciraju 
odnosno prava iz upisane licencije koja se prenose
2. izvornik potvrde o davanju ili prijenosu upisane 
licencije potpisan od davatelja i stjecatelja.
(2) Upis u registar izvršen prema stavku 1. ovoga 
članka briše se ili mijenja na zahtjev jedne od stranaka.
POSTUPAK POVODOM ZAHTJEVA ZA UPIS U 
REGISTAR, BRISANJE ILI IZMJENU PRAVA U 
REGISTRU
Članak 30.
(1) Ako zahtjev za upis u registar ili, ovisno o 
slučaju, za brisanje ili izmjenu u registru ispunjava uvjete 
propisane člancima 22. do 29. ovoga Zakona i sadrži 
podatke i priloge propisane Pravilnikom o žigu koji 
donosi ravnatelj Zavoda (u daljnjem tekstu: Pravilnik), 
Zavod upisuje u registar takvu promjenu.
(2) Upis promjene iz stavka 1. ovoga članka 
objavljuje se u službenom glasilu Zavoda, a ima učinak 
prema trećim stranama nakon upisa u registar.
(3) Ako zahtjev za upis u registar, brisanje ili izmjenu 
u registru ne ispunjava uvjete propisane člancima 22. 
do 29. ovoga Zakona ili ne sadrži podatke i priloge 
propisane Pravilnikom za upis takve promjene, Zavod 
zaključkom poziva podnositelja zahtjeva da u roku od 
30 dana od dana primitka zaključka uredi zahtjev ili 
podnese odgovarajuće dokaze.
(4) Na zahtjev rok iz stavka 3. ovoga članka može 
se produžiti najviše za 30 dana.
(5) Ako se u propisanom roku ne postupi u skladu sa 
zaključkom iz stavka 3. ovoga članka, Zavod rješenjem 
odbija zahtjev.
(6) Zahtjev za upis u registar, brisanje ili izmjenu u 
registru sukladno člancima 22. do 29. ovoga Zakona 
mora sadržavati podatke i priloge koji se propisuju 
Pravilnikom.
PRIJAVA ŽIGA KAO PREDMET VLASNIŠTVA
Članak 31.
Članci 22. i 23. i članci 25. do 30. ovoga Zakona 
primjenjuju se i na prijave za registraciju žiga.
DIO TREĆI
PRIJAVA ZA REGISTRACIJU ŽIGA
POGLAVLJE I.
PODNOŠENJE I UVJETI PODNOŠENJA PRIJAVE
PODNOŠENJE PRIJAVE
Članak 32.
(1) Prijava za registraciju žiga podnosi se Zavodu.
(2) Podnositelj prijave za registraciju žiga ne može 
jednom prijavom zahtijevati registraciju više znakova 
koji se žele zaštititi kao žig.UVJETI KOJIMA PRIJAVA MORA UDOVOLJAVATI
Članak 33.
(1) Prijava za registraciju žiga mora sadržavati:
1. zahtjev za registraciju žiga
2. podatke o podnositelju prijave
3. popis proizvoda ili usluga za koje se traži 
registracija
4. izgled žiga koji ispunjava zahtjeve utvrđene u 
članku 6. točki 2. ovoga Zakona.
(2) Smatra se da je prijava za registraciju žiga 
podnesena ako udovoljava uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka.
(3) Podaci i prilozi koje mora sadržavati prijava za 
registraciju žiga propisuju se Pravilnikom.
DATUM PODNOŠENJA PRIJAVE
Članak 34.
Datum podnošenja prijave žiga jest datum na koji 
podnositelj prijave podnese Zavodu dokumente koji 
sadržavaju podatke navedene u članku 33. stavku 1. 
ovoga Zakona.
OZNAČIVANJE I KLASIFIKACIJA PROIZVODA I 
USLUGA
Članak 35.
(1) Proizvodi i usluge iz prijave za registraciju 
žiga razvrstavaju se u razrede u skladu sa sustavom 
Nicanske klasifikacije.
(2) Podnositelj prijave mora dovoljno jasno i 
precizno identificirati proizvode i usluge za koje se traži 
zaštita žiga kako bi nadležna tijela i gospodarski subjekti 
isključivo na temelju prijave mogli odrediti opseg zaštite 
koja se traži.
(3) Za potrebe stavka 2. ovoga članka mogu 
se upotrebljavati opće oznake uključene u naslove 
razreda iz Nicanske klasifikacije ili drugi opći izrazi, pod 
uvjetom da zadovoljavaju potrebne standarde jasnoće 
i preciznosti utvrđene u ovom članku.
(4) Uporaba općih izraza, uključujući opće oznake 
naslova raz¬reda Nicanske klasifikacije, tumači se 
tako da uključuje sve proizvode i usluge koji su jasno 
obuhvaćeni doslovnim značenjem oznake ili izraza.
(5) Proizvodi i usluge koji nisu jasno obuhvaćeni 
doslovnim značenjem općeg izraza ili općom oznakom 
naslova razreda Nicanske klasifikacije ne smatraju se 
obuhvaćenim prijavom za registraciju žiga ili, ovisno o 
slučaju, registriranim žigom.
(6) Ako podnositelj prijave zahtijeva registraciju 
više od jednog razreda, tada grupira proizvode i usluge 
prema razredima Nicanske klasifikacije, pri čemu svakoj 
grupi prethodi broj razreda kojemu ta grupa proizvoda ili 
usluga pripada te ih navodi prema redoslijedu razreda.
(7) Proizvodi i usluge ne smatraju se međusobno 
sličnima na temelju toga što se pojavljuju u istom razredu 
Nicanske klasifikacije. Proizvodi i usluge ne smatraju se 
međusobno različitima na temelju toga što se pojavljuju 
u različitim razredima Nicanske klasifikacije.10POGLAVLJE II.
PRVENSTVO PODNOŠENJA PRIJAVE
PRAVO PRVENSTVA
Članak 36.
(1) Pravo prvenstva, u svrhu utvrđivanja koja su 
prava ranija, sastoji se u tome što se datum podnošenja 
prijave žiga iz članka 34. ovoga Zakona smatra 
datumom prvenstva.
(2) Svako podnošenje prijave koje je istovjetno s 
redovitim nacionalnim podnošenjem prijave sukladno 
multilateralnim sporazumima priznaje se kao osnova 
za stjecanje prava prvenstva.
MEĐUNARODNO PRAVO PRVENSTVA
Članak 37.
(1) Podnositelj prijave za nacionalnu registraciju 
žiga ili njegov pravni sljednik koji je prvi put podnio 
prijavu u bilo kojoj ili za bilo koju državu ugovornicu 
Pariške unije ili državu članicu Sporazuma o osnivanju 
Svjetske trgovinske organizacije, može se pozvati na 
datum prvog podnošenja za potrebe podnošenja prijave 
za nacionalnu registraciju žiga za isti žig u odnosu na 
proizvode ili usluge koji su istovjetni s onima ili sadržani 
u onima za koje je prijava podnesena, pod uvjetom da 
prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku od šest 
mjeseci od datuma prvoga podnošenja.
(2) Ako se zahtijeva međunarodno pravo prvenstva, 
mora se u prijavi navesti datum, broj i država prethodne 
prijave i proizvode ili usluge u odnosu na koje se 
zahtijeva pravo prvenstva.
(3) Podnositelj prijave, uz zahtjev za priznanje 
prava prvenstva, mora podnijeti presliku prve prijave 
i njezin prijevod na hrvatski jezik najkasnije u roku od 
tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva za priznanje 
prava prvenstva.
IZLOŽBENO PRAVO PRVENSTVA
Članak 38.
(1) Podnositelj prijave za nacionalnu registraciju 
žiga koji je izlagao proizvode ili usluge, obilježene 
određenim znakom na službenoj ili službeno priznatoj 
međunarodnoj izložbi koja podliježe uvjetima Konvencije 
o međunarodnim izložbama za koje je podnesena 
prijava za nacionalnu registraciju žiga u Republici 
Hrvatskoj, može u roku od šest mjeseci od datuma 
prvog dana izlaganja proizvoda ili usluga obilježenih tim 
znakom zahtijevati pravo prvenstva od toga datuma u 
smislu članka 36. ovoga Zakona.
(2) Ako se zahtijeva izložbeno pravo prvenstva, 
mora se u prijavi navesti naziv i mjesto međunarodne 
izložbe, datum otvaranja i zatvaranja te izložbe i datum 
prvog dana izlaganja proizvoda ili usluga navedenih u 
prijavi ako se razlikuje od datuma otvaranja te izložbe.
(3) Podnositelj prijave uz zahtjev za priznanje 
izložbenog prava prvenstva mora podnijeti potvrdu koju 
je izdalo nadležno tijelo na izložbi kojom se potvrđuje da 
je žig upotrijebljen za proizvode ili usluge obuhvaćene prijavom i njezin prijevod na hrvatski jezik, u roku od tri 
mjeseca od datuma podnošenja prijave kao dokaz o 
izlaganju proizvoda ili usluga obilježenih žigom za koji 
je podnesena prijava.
DIO ČETVRTI
POSTUPAK REGISTRACIJE ŽIGA
POGLAVLJE I.
ISPITIVANJE I OBJAVA PRIJAVE
ISPITIVANJE UVJETA ZA PODNOŠENJE PRIJAVE
Članak 39.
Zavod ispituje ispunjava li prijava za nacionalnu 
registraciju žiga uvjete propisane ovim Zakonom koji 
se odnose na:
1. utvrđivanje datuma podnošenja prijave u skladu 
s člankom 34. ovoga Zakona
2. podatke i priloge koje prijava mora sadržavati u 
skladu s člankom 33. stavkom 3. ovoga Zakona.
UKLANJANJE NEDOSTATAKA U PRIJAVI
Članak 40.
(1) Ako prijava ne udovoljava uvjetima iz članka 35. 
ili članka 39. ovoga Zakona, Zavod zaključkom poziva 
podnositelja prijave da u roku od 30 dana od dana 
primitka zaključka ukloni nedostatke.
(2) Ako podnositelj prijave postupi u skladu sa 
zaključkom iz stavka 1. ovoga članka radi uklanjanja 
nedostataka koji se odnose na ispunjavanje uvjeta 
iz članka 39. točke 1. ovoga Zakona, smatra se da je 
datum podnošenja prijave onaj datum na koji su utvrđeni 
nedostaci uklonjeni.
(3) Ako podnositelj prijave postupi u skladu sa 
zaključkom iz stavka 1. ovoga članka radi uklanjanja 
nedostataka koji se odnose na ispunjavanje uvjeta iz 
članka 35. ili članka 39. točke 2. ovoga Zakona, smatra 
se da je prijava uredna od datuma njezina podnošenja.
(4) Na zahtjev podnositelja prijave rok iz stavka 1. 
ovoga članka može se produžiti najviše 30 dana.
(5) Neudovoljavanje uvjetima koji se odnose na 
zahtijevanje prava prvenstva iz članka 37. ili članka 
38. ovoga Zakona ima za posljedicu gubitak prava 
prvenstva u odnosu na prijavu.
ODBIJANJE PRIJAVE
Članak 41.
Ako podnositelj prijave za nacionalnu registraciju 
žiga ne postupi prema zaključku iz članka 40. ovoga 
Zakona i ne ukloni utvrđene nedostatke prijave u 
propisanom roku, prijava se odbija rješenjem.
ISPITIVANJE U ODNOSU NA APSOLUTNE RAZLOGE 
ODBIJANJA
Članak 42.
(1) Ako se utvrdi da postoji neki od apsolutnih 
razloga za odbijanje registracije žiga prema članku 119. stavku 1. ovoga Zakona, Zavod pisanim putem 
obavještava podnositelja prijave za registraciju žiga o 
razlozima odbijanja i poziva ga da se očituje u roku od 
60 dana od dana primitka takve obavijesti i podnese 
dokaze o mogućim novim činjenicama koje bi mogle 
utjecati na konačnu odluku.
(2) Na zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 1. 
ovoga članka može se produžiti najviše za 60 dana.
(3) Ako se podnositelj prijave za registraciju žiga 
ne očituje u propisanom roku na obavijest o odbijanju u 
odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je zatražena 
registracija ili u svom očitovanju ne ospori razloge takva 
odbijanja, donosi se rješenje o odbijanju registracije u 
cijelosti.
(4) Ako se podnositelj prijave za registraciju žiga 
ne očituje u propisanom roku na obavijest o odbijanju 
registracije žiga u odnosu na dio proizvoda ili usluga ili 
ako se u postupku povodom očitovanja na obavijest o 
odbijanju u odnosu na sve proizvode ili usluge za koje 
je zatražena registracija utvrdi da znak ne udovoljava 
uvjetima za registraciju u odnosu na samo dio proizvoda 
ili usluga za koje je zatražena registracija, donosi se 
djelomično rješenje o odbijanju registracije.
OBJAVA PRIJAVE
Članak 43.
(1) Ako su ispunjeni uvjeti kojima mora udovoljavati 
prijava žiga i ne postoje apsolutni razlozi za odbijanje 
registracije prema članku 9. ovoga Zakona, podaci iz 
prijave objavljuju se u službenom glasilu Zavoda.
(2) Ako je registracija žiga djelomično odbijena u 
skladu s člankom 42. stavkom 4. ovoga Zakona, podaci 
iz prijave u odnosu na dio proizvoda ili usluga za koje se 
zatražena registracija može odobriti objavit će se nakon 
pravomoćnosti toga djelomičnog rješenja.
(3) Podaci iz prijave koji se objavljuju u službenom 
glasilu Zavoda propisuju se Pravilnikom.
POGLAVLJE II.
PRIMJEDBE TREĆIH STRANA I PRIGOVOR
PRIMJEDBE TREĆIH STRANA
Članak 44.
(1) Svaka fizička ili pravna osoba i svaka grupa ili 
tijelo koji predstavljaju proizvođače, pružatelje usluga, 
trgovce ili potrošače mogu Zavodu podnijeti primjedbe 
u pisanom obliku u kojima se obrazlažu razlozi iz članka 
9. ovoga Zakona prema kojima žig ne bi trebao biti 
registriran po službenoj dužnosti u odnosu na dio ili sve 
proizvode ili usluge toga žiga.
(2) Osobe, grupe ili tijela iz stavka 1. ovoga članka 
ne smatraju se strankama u postupku.
(3) Primjedbe iz stavka 1. ovoga članka podnose 
se u roku od tri mjeseca od datuma objave prijave za 
registraciju žiga.
(4) Zavod dostavlja primjedbe iz stavka 1. ovoga 
članka podnositelju prijave za registraciju žiga, koji se na 
njih može očitovati u roku od 15 dana od dana primitka 
primjerka primjedbi.(5) Podnošenje primjedba iz stavka 1. ovoga članka 
ne dovodi u pitanje pravo Zavoda da po službenoj 
dužnosti, prema potrebi, bilo kada prije registracije 
ponovno pokrene ispitivanje apsolutnih razloga 
odbijanja iz članka 9. ovoga Zakona.
PODNOŠENJE PRIGOVORA
Članak 45.
(1) Prigovor na registraciju žiga koji se temelji na 
razlozima iz članka 10. ovoga Zakona, zbog kojih se žig 
ne može registrirati u odnosu na dio ili sve proizvode ili 
usluge iz prijave žiga, u roku od tri mjeseca od datuma 
objave prijave žiga mogu podnijeti:
1. nositelji ranijih žigova navedenih u članku 10. 
stavku 2. ovoga Zakona, kao i stjecatelji licencije koji 
imaju odobrenje nositelja tih žigova u odnosu na razloge 
prigovora iz članka 10. stavka 1. ovoga Zakona
2. nositelji nekoga od prava iz članka 10. stavka 3. 
ovoga Zakona
3. osobe koje imaju tvrtku u smislu članka 10. stavka 
4. ovoga Zakona
4. nositelji ranijih žigova u smislu članka 10. stavka 
5. ovoga Zakona
5. osobe koje su na temelju zakonodavstva 
Europske unije ili pravnih propisa Republike Hrvatske 
kojima se predviđa zaštita oznaka izvornosti ili oznaka 
zemljopisnog podrijetla ovlaštene ostvarivati prava iz 
članka 10. stavka 6. ovoga Zakona.
(2) Podnositelj prigovora mora dokazati da je prije 
dana podnošenja prijave ili, ako je zatraženo pravo 
prvenstva, do datuma prava prvenstva zatraženog u 
prijavi za registraciju žiga, u odnosu na koji se podnosi 
prigovor:
– ako se prigovor temelji na članku 10. stavku 1. 
ovoga Zakona na osnovi ranijeg žiga koji je dobro 
poznat, takav raniji žig dobro poznat u Republici 
Hrvatskoj u smislu u kojemu se izraz »dobro poznat« 
rabi u članku 6.bis. Pariške konvencije
– ako se prigovor temelji na članku 10. stavku 
1. točki 3. ovoga Zakona, raniji žig stekao ugled u 
Republici Hrvatskoj
– ako se prigovor temelji na članku 10. stavku 4. 
ovoga Zakona, ranija tvrtka upisana u sudski registar 
i da se istovjetni ili slični proizvodi ili usluge koji su 
predmet djelatnosti te tvrtke rabe u trgovačkom prometu.
(3) Ako je na datum objave prijave protiv ranijega 
žiga na kojemu se temelji prigovor u tijeku postupak 
opoziva ili postupak proglašenja žiga ništavim, Zavod 
donosi rješenje o prekidu postupka povodom prigovora 
do pravomoćnosti rješenja iz prije pokrenutih postupaka 
opoziva ili proglašenja žiga ništavim.
(4) Rok za podnošenje prigovora propisan u stavku 
1. ovoga članka ne može se produžavati, a dopune 
prigovora izvan roka dodatnim dokazima i činjenicama 
kojima se opravdava osnovanost razloga navedenih 
u prigovoru Zavod prihvaća ako ocijeni da su bitni za 
odlučivanje o osnovanosti prigovora i stranka dokaže 
da postoje opravdani razlozi za njihovo dostavljanje 
sa zakašnjenjem, uzimajući u obzir i fazu postupka u 12kojem su dostavljeni.
(5) Prigovor se može podnijeti na temelju jednog ili 
više ranijih prava, pod uvjetom da sva pripadaju istom 
nositelju.
(6) Podaci i prilozi koje mora sadržavati prigovor iz 
ovoga članka propisuju se Pravilnikom.
POSTUPAK POVODOM PRIGOVORA
Članak 46.
(1) Zavod ispituje je li prigovor podnesen u skladu 
s uvjetima iz članka 45. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona 
te sadrži li podatke i priloge propisane Pravilnikom u 
smislu članka 45. stavka 6. ovoga Zakona.
(2) Ako nije udovoljeno uvjetima iz članka 45. 
stavaka 1. i 2. ovoga Zakona, Zavod rješenjem odbacuje 
prigovor.
(3) Ako prigovor ne sadrži podatke i priloge 
propisane Pravilnikom u smislu članka 45. stavka 6. 
ovoga Zakona, Zavod zaključkom nalaže podnositelju 
prigovora da u roku od 30 dana od dana primitka 
zaključka uredi prigovor.
(4) Ako podnositelj prigovora u propisanom roku 
ne postupi prema zaključku Zavoda i ne uredi prigovor 
u smislu stavka 3. ovoga članka, a po prigovoru se ne 
može postupiti, prigovor se odbacuje rješenjem.
(5) Ako je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod obavješćuje podnositelja prijave o 
podnesenom prigovoru, dostavlja mu primjerak 
prigovora i poziva ga da se u roku od 60 dana od dana 
primitka obavijesti očituje na prigovor.
(6) Rok iz stavka 5. ovoga članka ne može se 
produžavati, a dopune očitovanja izvan roka dodatnim 
dokazima i činjenicama kojima se osporava osnovanost 
razloga navedenih u prigovoru Zavod prihvaća ako 
ocijeni da su bitni za odlučivanje o osnovanosti 
prigovora i stranka dokaže da postoje opravdani razlozi 
za njihovo dostavljanje sa zakašnjenjem, uzimajući u 
obzir i fazu postupka u kojem su dostavljeni.
(7) Ako se podnositelj prijave ne očituje na prigovor 
u propisanome roku iz stavka 5. ovoga članka, Zavod 
donosi rješenje o usvajanju prigovora i odbijanju prijave 
za registracija žiga, u granicama zahtjeva navedenih u 
prigovoru, u odnosu na sve ili dio proizvoda ili usluga 
iz prijave za registraciju žiga.
(8) Ako je rješenjem iz stavka 7. ovoga članka 
usvojen prigovor u odnosu na samo dio proizvoda ili 
usluga iz prijave, postupak registracije žiga nastavlja 
se nakon pravomoćnosti toga rješenja u odnosu na dio 
proizvoda ili usluga za koje je utvrđeno da se zatražena 
registracija može odobriti ili na koje nije podnesen 
prigovor.
(9) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u postupku 
povodom prigovora odrediti usmenu raspravu.
NEUPORABA KAO NAČIN OBRANE U 
POSTUPCIMA POVODOM PRIGOVORA
Članak 47.
(1) Ako podnositelj prijave za registraciju žiga na 
koju je podnesen prigovor to izričito zatraži, nositelj ranijega žiga koji je podnio prigovor mora dokazati da 
je tijekom petogodišnjeg razdoblja koje je prethodilo 
datumu podnošenja ili datumu prvenstva prijave žiga 
raniji žig bio u stvarnoj uporabi kako je predviđeno 
člankom 19. ovoga Zakona u odnosu na proizvode ili 
usluge za koje je registriran i koje navodi kao razlog 
za svoj prigovor, ili da postoje opravdani razlozi za 
neuporabu, pod uvjetom da je raniji žig na taj datum 
bio registriran najmanje pet godina.
(2) Zavod nositelja ranijeg žiga zaključkom poziva 
da se očituje na zahtjev iz stavka 1. ovoga članka u roku 
od 60 dana od dana primitka zaključka.
(3) Ako se nositelj ranijeg žiga ne očituje na zahtjev 
za dokaz uporabe ili ne dokaže uporabu ili opravdane 
razloge neuporabe ranijeg žiga, prigovor se odbija 
rješenjem i postupak povodom prijave za registraciju 
žiga nastavlja se nakon pravomoćnosti toga rješenja.
(4) Ako se nositelj ranijeg žiga očituje na zahtjev 
za dokaz uporabe toga žiga u propisanom roku, Zavod 
će proslijediti podnositelju prijave za registraciju žiga 
primjerak očitovanja i pozvati ga da se očituje u roku 
od 60 dana od dana primitka poziva.
(5) Nakon proteka roka iz stavka 4. ovoga članka 
Zavod odlučuje o osnovanosti prigovora na temelju 
raspoloživih činjenica i dokaza iz prethodno dostavljene 
dokumentacije i očitovanja.
(6) Ako je raniji žig rabljen u odnosu samo na dio 
proizvoda ili usluga za koje je registriran, za potrebe 
ispitivanja osnovanosti prigovora smatra se da je 
registriran samo za taj dio proizvoda ili usluga.
PREKID POSTUPKA POVODOM PRIGOVORA 
ZBOG POKUŠAJA MIRNOG RJEŠAVANJA 
SPORA
Članak 48.
(1) Podnositelj prijave za registraciju žiga i 
podnositelj prigovora zahtjevom koji oboje potpišu i 
podnesu tijekom postupka ispitivanja prigovora mogu 
zatražiti da Zavod odredi prekid postupka u svrhu 
pokušaja mirnog rješavanja spora.
(2) Ako je podnesen zahtjev iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod donosi zaključak o prekidu postupka 
i određuje nastavak postupka povodom prigovora 
najkasnije u roku od 24 mjeseca od podnošenja prvog 
zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka, ako do isteka toga 
roka postupak ne bude okončan.
(3) Ako u roku iz stavka 2. ovoga članka podnositelj 
prijave za registraciju žiga i podnositelj prigovora 
dostave Zavodu obavijest kojom rješavaju sporna 
pitanja koja su predmet postupka povodom prigovora 
i kojom podnositelj prigovora odustaje od prigovora, 
Zavod donosi rješenje o obustavi postupka povodom 
prigovora.
ODLUČIVANJE O OSNOVANOSTI PRIGOVORA
Članak 49.
(1) Ako se u postupku ispitivanja opravdanosti 
razloga iz prigovora utvrdi da je prigovor neosnovan, 
Zavod donosi rješenje o odbijanju prigovora i postupak 13povodom prijave za registraciju žiga nastavlja se nakon 
pravomoćnosti toga rješenja.
(2) Ako se u postupku ispitivanja opravdanosti 
razloga iz prigovora utvrdi da je prigovor osnovan u 
odnosu na sve proizvode i usluge iz prijave, Zavod 
donosi rješenje o usvajanju prigovora i odbijanju prijave 
za registraciju žiga u cijelosti.
(3) Ako se u postupku ispitivanja opravdanosti 
razloga iz prigovora utvrdi da je prigovor osnovan u 
odnosu na dio proizvoda ili usluga iz prijave, Zavod 
donosi rješenje o usvajanju prigovora i djelomičnom 
odbijanju prijave za registraciju žiga za te proizvode 
i usluge, a za ostali dio proizvoda ili usluga iz 
prijave postupak registracije žiga nastavlja se nakon 
pravomoćnosti toga rješenja.
POGLAVLJE III.
ODUSTANAK OD PRIJAVE, OGRANIČENJE 
POPISA PROIZVODA I USLUGA, IZMJENE I 
RAZDVAJANJE PRIJAVE
ODUSTANAK OD PRIJAVE I OGRANIČENJE POPISA 
PROIZVODA ILI USLUGA
Članak 50.
(1) Podnositelj prijave za registraciju žiga može u 
svakom trenutku odustati od svoje prijave ili ograničiti 
popis proizvoda ili usluga navedenih u prijavi.
(2) Ako je prijava objavljena, odustanak od prijave 
ili ograničenje popisa proizvoda ili usluga objavljuje se 
u službenom glasilu Zavoda.
(3) Ako podnositelj prijave za registraciju žiga 
ograniči popis proizvoda ili usluga koji su predmet 
prigovora, Zavod podnositelja prigovora obavještava o 
ograničenju popisa proizvoda ili usluga te ga zaključkom 
poziva da se u roku od 15 dana od dana primitka 
zaključka očituje ostaje li i dalje pri podnesenom 
prigovoru.
(4) Zavod rješenjem obustavlja postupak po 
prigovoru i nastavlja postupak povodom prijave za 
registraciju žiga nakon pravomoćnosti toga rješenja ako 
se podnositelj prigovora ne očituje u propisanom roku 
na poziv Zavoda iz stavka 3. ovoga članka da ostaje pri 
podnesenom prigovoru ili obavijesti Zavod da odustaje 
od prigovora.
ISPRAVCI U PRIJAVI
Članak 51.
(1) Na zahtjev podnositelja prijave za registraciju 
žiga, ili po službenoj dužnosti, ispravci u prijavi mogu 
se izvršiti samo u slučajevima kada je potrebno izvršiti 
ispravak imena ili adrese podnositelja prijave, pogreške 
u tekstu ili prijepisu ili ispravak neke druge očigledne 
pogreške, pod uvjetom da se takvim ispravkom izgled 
žiga bitno ne mijenja ili da se ne proširuje popis 
proizvoda ili usluga.
(2) Ako ispravci utječu na izgled žiga ili na popis 
proizvoda i usluga i ako su one uslijedile nakon objave, 
prijava žiga objavljuje se u službenom glasilu Zavoda 
kako je izmijenjena.RAZDVAJANJE PRIJAVE
Članak 52.
(1) Podnositelj prijave može prijavu razdvojiti 
podnošenjem izjave Zavodu da će dio proizvoda 
ili usluga iz prve prijave biti predmet jedne ili više 
razdvojenih prijava. Proizvodi ili usluge iz razdvojene 
prijave ne smiju se preklapati s proizvodima i uslugama 
koji ostaju u prvoj prijavi ili s onima iz drugih razdvojenih 
prijava.
(2) Izjava o razdvajanju prijave nije dopuštena:
1. ako se, kada je na prvu prijavu podnesen 
prigovor, razdvajanjem prijave razdvajaju proizvodi i 
usluge na koje se odnosi prigovor, do pravomoćnosti 
rješenja o prigovoru
2. prije nego što Zavod utvrdi datum podnošenja iz 
članka 34. ovoga Zakona i tijekom razdoblja za prigovor 
iz članka 45. stavka 1. ovoga Zakona.
(3) Razdvajanje prijave proizvodi učinak od datuma 
na koji je ono uvedeno u spis koji vodi Zavod u odnosu 
na prvu prijavu.
(4) Razdvojena prijava zadržava datum podnošenja 
i sve datume prvenstva te senioritet prve prijave.
(5) Podaci o razdvojenim prijavama upisuju se u 
registar i objavljuju u službenom glasilu Zavoda.
(6) Ako se izjava o razdvajanju odnosi na prijavu 
koja je već objavljena sukladno članku 43. ovoga 
Zakona, razdvojena prijava se objavljuje.
(7) Objava prijave sukladno stavku 6. ovoga članka 
ne otvara mogućnost novoga roka za podnošenje 
prigovora.
(8) Ako Zavod utvrdi da nisu zadovoljeni uvjeti iz 
ovoga članka, Zavod zaključkom nalaže podnositelju 
prijave da ukloni nedostatke u roku od 30 dana od dana 
primitka zaključka.
(9) Ako podnositelj prijave ne ukloni nedostatke 
iz stavka 8. ovoga članka u propisanom roku, Zavod 
donosi zaključak o odbijanju razdvajanja prijave.
(10) Podaci i prilozi koje mora sadržavati izjava 
o razdvajanju prijave, njezin upis u registar i objava 
propisuju se Pravilnikom.
POGLAVLJE IV.
REGISTRACIJA ŽIGA I ISPRAVA O ŽIGU
REGISTRACIJA ŽIGA
Članak 53.
(1) Ako prijava za registraciju žiga udovoljava 
uvjetima za registraciju koji su određeni u ovom 
Zakonu i ako nije podnesen prigovor u roku iz članka 
45. stavka 1. ovoga Zakona ili ako su svi postupci 
povodom podnesenih prigovora pravomoćno okončani 
zbog odustanka, odbacivanja ili na drugi način, Zavod 
zaključkom nalaže podnositelju prijave da plati, u roku 
od 30 dana od dana primitka toga zaključka, propisanu 
naknadu troškova održavanja žiga u vrijednosti tijekom 
prvog desetogodišnjeg razdoblja i za objavu podataka 
o žigu.
(2) Ako naknada troškova iz stavka 1. ovoga članka 
ne bude plaćena u propisanom roku, Zavod donosi 14rješenje o obustavi postupka povodom prijave za 
registraciju žiga.
(3) Ako naknada troškova iz stavka 1. ovoga članka 
bude plaćena u propisanom roku, žig se upisuje u 
registar žigova i objavljuje u službenom glasilu Zavoda 
te Zavod izdaje rješenje nositelju žiga o registraciji žiga.
(4) Podaci iz registracije žiga koji se objavljuju u 
službenom glasilu Zavoda propisuju se Pravilnikom.
ISPRAVA O ŽIGU
Članak 54.
(1) Na zahtjev nositelja žiga i uz uvjet da je 
prethodno plaćena propisana naknada troškova za 
izdavanje isprave o žigu, Zavod izdaje ispravu nositelju 
žiga nakon objave registriranog žiga u službenom 
glasilu Zavoda.
(2) Podaci koje sadržava isprava o žigu propisuju 
se Pravilnikom.
DIO PETI
TRAJANJE, PRODULJENJE, IZMJENE I 
RAZDVAJANJE REGISTRACIJE ŽIGA
TRAJANJE REGISTRACIJE
Članak 55.
(1) Žig se registrira za razdoblje od deset godina od 
datuma podnošenja prijave za registraciju žiga.
(2) Registraciju je moguće produljiti u skladu s 
člankom 56. ovoga Zakona za daljnja razdoblja od 
deset godina.
PRODULJENJE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 56.
(1) Registracija žiga produljuje se na zahtjev 
nositelja žiga ili osobe koja je za to ovlaštena na temelju 
propisa ili ugovora pod uvjetom da tijekom posljednje 
godine trajanja desetogodišnjega razdoblja zaštite 
Zavodu uplati propisanu upravnu pristojbu i naknadu 
troškova postupka za produljenje registracije žiga.
(2) Zavod pravodobno, a najmanje šest mjeseci prije 
isteka registracije, obavještava nositelja žiga o isteku 
registracije. Izostanak ove obavijesti ne podrazumijeva 
odgovornost Zavoda i ne utječe na istek registracije.
(3) Zahtjev za produljenje registracije žiga može 
se podnijeti u dodatnom roku od šest mjeseci od 
isteka registracije pod uvjetom da je upravna pristojba 
i naknada troškova produljenja plaćena u dvostrukom 
iznosu unutar toga dodatnog roka.
(4) Izvršenje plaćanja u propisanom roku iz stavka 
1. odnosno u dodatnom roku iz stavka 3. ovoga članka 
smatra se zahtjevom za produljenje ako sadrži sve 
potrebne podatke za utvrđivanje svrhe plaćanja.
(5) Ako je zahtjev podnesen i naknada troškova 
plaćena u odnosu na samo dio proizvoda ili usluga za 
koje je žig registriran, registracija se produljuje samo 
za te proizvode ili za te usluge.(6) Ako su ispunjeni uvjeti iz ovoga članka, 
produljenje registracije žiga upisuje se u registar i 
objavljuje u službenom glasilu Zavoda te Zavod donosi 
rješenje o produljenju registracije žiga.
(7) Produljenje registracije žiga ili, ovisno o slučaju, 
prestanak vrijednosti ako se registracija žiga ne produlji, 
proizvodi pravni učinak od sljedećeg dana nakon dana 
isteka registracije.
(8) Podaci temeljem kojih se utvrđuje svrha plaćanja 
propisuju se Pravilnikom.
IZMJENE U REGISTRACIJI ŽIGA
Članak 57.
(1) Registrirani žig ne može se mijenjati u registru 
tijekom razdoblja registracije ili pri njezinu produljenju.
(2) Iznimno, ako registrirani žig sadržava ime i 
adresu nositelja, svaka njegova izmjena koja ne utječe 
bitno na identitet žiga kako je on prvotno upisan u 
registar može se upisati u registar na zahtjev nositelja 
žiga.
(3) Zahtjev za izmjenu uključuje element žiga koji 
se treba promijeniti i taj element u promijenjenoj inačici.
(4) Ako zahtjev za izmjenu registriranog žiga 
ispunjava uvjete iz ovoga članka, Zavod upisuje izmjenu 
u registar i objavljuje ju u službenom glasilu Zavoda s 
prikazom žiga u izmijenjenom obliku te donosi rješenje 
o takvoj izmjeni.
(5) Treće strane na čija prava ta promjena može 
utjecati mogu osporavati takav upis u roku od tri 
mjeseca od datuma objave upisa izmjene.
(6) Odredbe članaka 44. i 45. ovoga Zakona 
primjenjuju se na objavu upisa izmjene u registar.
PROMJENA IMENA ILI ADRESE
Članak 58.
(1) Na zahtjev nositelja žiga, promjena imena ili 
adrese nositelja žiga koja nije izmjena žiga u skladu 
s člankom 57. stavkom 2. ovoga Zakona i koja nije 
posljedica cijelog ili djelomičnog prijenosa žiga unosi 
se u registar.
(2) Ako nisu ispunjeni uvjeti za upis promjene, Zavod 
zaključkom poziva nositelja žiga da ukloni te nedostatke 
u roku od 30 dana od dana primitka zaključka.
(3) Ako nedostatak nije uklonjen u propisanom roku, 
Zavod rješenjem odbija zahtjev za upis promjene imena 
ili adrese nositelja žiga.
(4) Ako su ispunjeni uvjeti iz ovoga članka, promjena 
se upisuje u registar i objavljuje u službenom glasilu 
Zavoda.
(5) Odredbe ovoga članka primjenjuju se i na 
promjenu imena ili adrese opunomoćenika.
(6) Odredbe ovoga članka primjenjuju se i na prijave 
za registraciju žiga.
(7) Podaci koje mora sadržavati zahtjev za upis 
promjene imena ili adrese propisuju se Pravilnikom.15RAZDVAJANJE REGISTRACIJE
Članak 59.
(1) Nositelj žiga može registracije razdvojiti 
podnošenjem izjave Zavodu da će dio proizvoda 
ili usluga iz prve registracije biti predmet jedne ili 
više razdvojenih registracija. Proizvodi ili usluge 
iz razdvojenih registracija ne smiju se preklapati s 
proizvodima i uslugama koji ostaju u prvoj registraciji 
ili s onima iz drugih razdvojenih registracija.
(2) Kada je protiv prve registracije Zavodu podnesen 
zahtjev za opoziv žiga ili prijedlog za proglašenje žiga 
ništavim, tada izjava o razdvajanju registracije nije 
dopuštena i ima učinak najave zahtjeva o razdvajanju 
proizvoda ili usluga na koje se odnosi do pravomoćnog 
okončanja postupka povodom zahtjeva za opoziv žiga 
ili prijedloga za proglašenje žiga ništavim.
(3) Razdvajanje registracije proizvodi pravni učinak 
od datuma na koji je ono uvedeno u spis koji vodi Zavod 
u odnosu na prvu registraciju.
(4) Razdvojena registracija zadržava datum 
podnošenja i sve datume prvenstva te senioritet prve 
registracije.
(5) Podaci o razdvojenim registracijama upisuju 
se u registar i objavljuju u službenom glasilu Zavoda.
(6) Ako Zavod utvrdi da nije udovoljeno uvjetima iz 
ovoga članka, Zavod zaključkom nalaže podnositelju 
prijave da ukloni nedostatke u roku od 60 dana od dana 
primitka zaključka.
(7) Ako nositelj žiga ne ukloni nedostatke iz 
stavka 6. ovoga članka u propisanom roku, Zavod 
donosi zaključak o odbijanju zahtjeva za razdvajanje 
registracije.
(8) Podaci koje mora sadržavati izjava o razdvajanju 
registracije, njezin upis u registar i objava propisuju se 
Pravilnikom.
DIO ŠESTI
ODRICANJE, OPOZIV I NIŠTAVOST ŽIGA
POGLAVLJE I.
ODRICANJE
ODRICANJE OD ŽIGA
Članak 60.
(1) Nositelj žiga može se pisanom izjavom odreći 
žiga u odnosu na dio ili u odnosu na sve proizvode ili 
usluge za koje je registriran. Odricanje proizvodi učinak 
nakon upisa u registar i objavljuje se u službenom 
glasilu Zavoda.
(2) Valjanost odricanja od žiga koja se prijavljuje 
Zavodu nakon podnošenja zahtjeva za opoziv toga 
žiga sukladno članku 61. ovoga Zakona uvjetovana 
je pravomoćnim odbijanjem ili povlačenjem zahtjeva 
za opoziv.
(3) Odricanje se upisuje u registar samo uz 
suglasnost nositelja prava koje se odnosi na žig. Ako 
je licencija upisana u registar, odricanje se upisuje u 
registar samo ako nositelj žiga dokaže da je stjecatelja 
licencije obavijestio o svojoj namjeri odricanja.(4) Odricanje iz stavka 3. ovoga članka upisuje se 
u registar i Zavod izdaje rješenje o provedenom upisu 
nakon isteka roka od tri mjeseca od dana na koji je 
nositelj dokazao Zavodu da je obavijestio stjecatelja 
licencije o namjeri odricanja ili prije isteka toga roka, 
odmah po ishođenju suglasnosti stjecatelja licencije.
(5) Ako uvjeti propisani za odricanje iz ovoga članka 
nisu ispunjeni, Zavod o nedostacima obavješćuje 
nositelja žiga i zaključkom ga poziva da ukloni utvrđene 
nedostatke u roku od 30 dana od dana primitka 
zaključka.
(6) Ako nositelj žiga ne ukloni nedostatke iz stavka 5. 
ovoga članka u propisanom roku, Zavod donosi rješenje 
o odbijanju upisa odricanja u registar.
(7) Podaci koje mora sadržavati izjava o odricanju iz 
stavka 1. ovoga članka i vrsta dokumentacije potrebna 
za utvrđivanje suglasnosti treće strane u skladu sa 
stavkom 3. ovoga članka propisuju se Pravilnikom.
POGLAVLJE II.
OPOZIV ŽIGA
PODNOŠENJE ZAHTJEVA I RAZLOZI ZA OPOZIV 
ŽIGA
Članak 61.
(1) Zahtjev za opoziv žiga Zavodu može podnijeti 
svaka fizička ili pravna osoba za dio ili sve proizvode ili 
usluge u odnosu na koje je osporavani žig registriran.
(2) Žig može biti opozvan ako se nije stvarno rabio 
u skladu s člankom 19. ovoga Zakona nakon datuma 
registracije unutar neprekinutog razdoblja od pet godina, 
a ne postoje opravdani razlozi za neuporabu.
(3) Žig može biti opozvan, nakon datuma registracije, 
i ako:
1. zbog djelovanja ili nedjelovanja nositelja žig 
postane u trgovini uobičajeni naziv za proizvode ili 
usluge u odnosu na koje je registriran
2. zbog uporabe od strane nositelja žiga ili s 
njegovim odobrenjem, a u odnosu na proizvode 
ili usluge za koje je registriran, žig može javnost 
dovesti u zabludu, osobito u pogledu vrste, kakvoće ili 
zemljopisnoga podrijetla tih proizvoda ili usluga.
(4) Zahtjev za opoziv žiga mora sadržavati podatke 
i priloge koji se propisuju Pravilnikom.
POSTUPAK POVODOM OPOZIVA
Članak 62.
(1) Zavod ispituje je li zahtjev za opoziv žiga 
podnesen u skladu s uvjetima iz članka 61. ovoga 
Zakona.
(2) Ako je zahtjev za opoziv žiga podnesen prije 
isteka razdoblja od pet godina od datuma registracije 
osporavanog žiga ili ako nije podnesen zbog razloga 
navedenih u članku 61. stavcima 2. i 3. ovoga Zakona, 
Zavod rješenjem odbacuje zahtjev.
(3) Ako zahtjev za opoziv žiga ne sadrži podatke 
i priloge kako je propisano Pravilnikom, Zavod 
zaključkom nalaže podnositelju zahtjeva da u roku od 
30 dana od dana primitka zaključka uredi zahtjev.16(4) Ako podnositelj zahtjeva za opoziv žiga u 
propisanom roku ne postupi prema zaključku Zavoda 
i ne uredi zahtjev u smislu stavka 3. ovoga članka, a 
po zahtjevu se ne može postupiti, zahtjev se odbacuje 
rješenjem.
(5) Ako je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod obavješćuje nositelja osporavanog žiga o 
podnesenom zahtjevu za opoziv, dostavlja mu primjerak 
zahtjeva i poziva ga da se u roku od 60 dana od dana 
primitka obavijesti očituje na zahtjev.
(6) Ako se nositelj osporavanog žiga ne očituje na 
zahtjev u propisanom roku, žig se opoziva rješenjem 
za one proizvode ili usluge u odnosu na koje je zahtjev 
podnesen.
(7) Ako se nositelj osporavanog žiga očituje 
na zahtjev, Zavod primjerak očitovanja prosljeđuje 
podnositelju zahtjeva za opoziv žiga i poziva ga na 
očitovanje u roku od 60 dana od dana primitka poziva.
(8) Ako se podnositelj zahtjeva za opoziv ne očituje 
u propisanom roku iz stavka 7. ovoga članka, Zavod 
donosi odluku na temelju raspoloživih činjenica iz 
prethodno dostavljene dokumentacije i očitovanja.
(9) Na zahtjev, rokovi iz stavaka 5. i 7. ovoga članka 
mogu se produžiti najviše za 60 dana.
(10) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u 
postupku povodom zahtjeva za opoziv odrediti usmenu 
raspravu.
ODLUČIVANJE O OSNOVANOSTI ZAHTJEVA  
ZA OPOZIV
Članak 63.
(1) Nakon isteka roka iz članka 62. stavka 7. ovoga 
Zakona Zavod ispituje osnovanost razloga za opoziv 
žiga.
(2) U postupku ispitivanja opravdanosti razloga za 
opoziv žiga Zavod može pozivati stranke na podnošenje 
dodatnih dokaza, dokumentacije i očitovanja u roku od 
60 dana od dana primitka poziva.
(3) Na zahtjev, rok iz stavka 2. ovoga članka može 
se produžiti najviše za 60 dana.
(4) Ako stranka u postupku ne odgovori na poziv 
u propisanom roku iz stavka 2. ovoga članka, Zavod 
donosi odluku na temelju raspoloživih činjenica iz 
prethodno dostavljene dokumentacije.
(5) Ne može se zahtijevati da žig bude opozvan kad 
stvarna uporaba žiga u skladu s člankom 19. ovoga 
Zakona započne ili se nastavi nakon isteka neprekinutog 
petogodišnjeg razdoblja i prethodi podnošenju zahtjeva 
za opoziv. Međutim, uporaba koja je započela ili se 
nastavila nakon neprekinutog razdoblja od pet godina 
neuporabe, u razdoblju od tri mjeseca koje prethodi 
datumu podnošenja zahtjeva za opoziv, ne uzima se 
obzir ako su pripreme za početak ili nastavak uporabe 
počele tek nakon što je nositelj saznao da zahtjev za 
opoziv može biti podnesen.
(6) Ako Zavod u postupku ispitivanja opravdanosti 
razloga za opoziv žiga utvrdi da je zahtjev neosnovan, 
zahtjev se odbija rješenjem.
(7) Ako Zavod u postupku ispitivanja opravdanosti 
razloga za opoziv žiga utvrdi da je zahtjev osnovan, žig se opoziva rješenjem za dio ili sve proizvode ili usluge.
(8) Kad je žig opozvan, smatra se da registrirani 
žig nema učinke u opsegu u kojem su prava nositelja 
toga žiga opozvana od datuma podnošenja zahtjeva za 
opoziv, ili na zahtjev jedne od stranaka od nekog ranijeg 
datuma na koji se pojavio neki od razloga za opoziv.
(9) Opoziv žiga upisuje se u registar žigova nakon 
pravomoćnosti rješenja o opozivu i objavljuje se u 
službenom glasilu Zavoda.
POGLAVLJE III.
NIŠTAVOST ŽIGA
POSTUPAK ZA PROGLAŠENJE ŽIGA NIŠTAVIM 
TEMELJEM APSOLUTNIH RAZLOGA
Članak 64.
(1) Postupak za proglašenje žiga ništavim za dio 
ili sve proizvode ili usluge u odnosu na koje je žig 
registriran, a koji se temelji na razlozima iz članka 
9. stavka 1. ovoga Zakona, može se pokrenuti po 
službenoj dužnosti, na prijedlog ovlaštenog državnog 
tijela ili na prijedlog zainteresirane osobe i žig se može 
proglasiti ništavim samo ako takvi razlozi ništavosti 
postoje u vrijeme donošenja rješenja o proglašenju 
žiga ništavim.
(2) Postupak za proglašenje žiga ništavim može 
se pokrenuti na prijedlog zainteresirane osobe i ako 
je podnositelj prijave postupao u zloj vjeri u trenutku 
podnošenja prijave za registraciju toga žiga.
(3) Ako je žig registriran protivno odredbama članka 
9. stavka 1. točaka 2., 3. i 4. ovoga Zakona, ipak se ne 
može proglasiti ništavim ako nositelj takvog žiga dokaže 
da je žig zbog svoje uporabe stekao razlikovni karakter 
u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran 
prije datuma podnošenja prijedloga za proglašenje žiga 
ništavim.
(4) Prijedlog za proglašenje žiga ništavim temeljem 
apsolutnih razloga mora sadržavati podatke i priloge 
koji se propisuju Pravilnikom.
POSTUPAK ZA PROGLAŠENJE ŽIGA NIŠTAVIM 
TEMELJEM RELATIVNIH RAZLOGA
Članak 65.
(1) Postupak za proglašenje žiga ništavim koji se 
temelji na razlozima iz članka 10. ovoga Zakona za dio ili 
sve proizvode ili usluge u odnosu na koje je osporavani 
žig registriran mogu pokrenuti prijedlogom:
1. nositelji ranijih žigova u skladu s člankom 10. 
stavkom 2. ovoga Zakona pod uvjetima iz članka 10. 
stavka 1. ovoga Zakona, kao i stjecatelji licencije koji 
imaju odobrenje nositelja tih žigova
2. nositelji nekog od ranijih prava iz članka 10. 
stavka 3. ovoga Zakona
3. osobe koje imaju tvrtku u smislu članka 10. stavka 
4. ovoga Zakona
4. nositelji ranijih žigova u smislu članka 10. stavka 
5. ovoga Zakona
5. osobe koje su, na temelju zakonodavstva 
Europske unije ili pravnih propisa Republike Hrvatske 17kojima se predviđa zaštita oznaka izvornosti ili oznaka 
zemljopisnog podrijetla, ovlaštene ostvarivati prava iz 
članka 10. stavka 6. ovoga Zakona.
(2) U pogledu dokaza koji se podnose uz prijedlog 
za proglašenje žiga ništavim, na odgovarajući način 
primjenjuju se odredbe članka 45. stavka 2. ovoga 
Zakona.
(3) Ako je nositelj nekog od prava iz članka 10. 
ovoga Zakona, na kojem se temelji prijedlog za 
proglašenje žiga ništavim, već prije podnio prijedlog 
za proglašenje žiga ništavim, ne može podnijeti novi 
prijedlog za proglašenje žiga ništavim na temelju 
nekoga drugog od prava iz toga članka, a na koje se 
mogao pozvati u prvom prijedlogu.
(4) Žig se ne može proglasiti ništavim ako je nositelj 
nekog od prava iz članka 10. ovoga Zakona, na kojem 
se temelji prijedlog za proglašenje žiga ništavim, izričito 
odobrio registraciju žiga prije podnošenja takvog 
prijedloga.
(5) Ako je na datum podnošenja prijedloga za 
proglašenje žiga ništavim temeljem ranijeg žiga u tijeku 
postupak povodom zahtjeva za opoziv ili prijedloga za 
proglašenje toga ranijeg žiga ništavim, Zavod donosi 
rješenje o prekidu postupka povodom prijedloga za 
proglašenje žiga ništavim do pravomoćnosti rješenja 
iz prije pokrenutih postupaka opoziva ili proglašenja 
žiga ništavim.
(6) Prijedlog za proglašenje žiga ništavim može se 
podnijeti na temelju jednog ili više ranijih prava, pod 
uvjetom da sva pripadaju istom nositelju.
(7) Prijedlog za proglašenje žiga ništavim temeljem 
relativnih razloga mora sadržavati podatke i priloge koji 
se propisuju Pravilnikom.
NEUPORABA KAO NAČIN OBRANE U POSTUPCIMA 
ZA PROGLAŠENJE NIŠTAVOSTI
Članak 66.
(1) U postupcima za proglašenje ništavosti 
na temelju registriranog žiga s ranijim datumom 
podnošenja prijave ili ranijim datumom prvenstva, 
ako nositelj kasnijeg žiga izričito to zatraži, nositelj 
ranijega žiga mora dokazati da je tijekom petogodišnjeg 
razdoblja koje prethodi datumu podnošenja prijedloga 
za proglašenje žiga ništavim raniji žig bio u stvarnoj 
uporabi kako je previđeno člankom 19. ovoga Zakona 
u odnosu na proizvode ili usluge za koje je registriran i 
koje navodi kao razlog za svoj prijedlog, ili da postoje 
opravdani razlozi za neuporabu, pod uvjetom da je raniji 
žig na datum podnošenja prijedloga za proglašenje žiga 
ništavim bio registriran najmanje pet godina.
(2) Zavod nositelja ranijeg žiga zaključkom poziva 
da se očituje na zahtjev iz stavka 1. ovoga članka u roku 
od 60 dana od dana primitka zaključka.
(3) Ako se nositelj ranijeg žiga ne očituje na zahtjev 
za dokaz uporabe u propisanom roku ili ne dokaže 
uporabu ili opravdane razloge neuporabe ranijeg 
žiga, prijedlog za proglašenje žiga ništavim odbija se 
rješenjem.
(4) Ako se nositelj ranijeg žiga očituje na zahtjev 
za dokaz uporabe toga žiga u propisanom roku, Zavod će proslijediti nositelju osporavanog žiga primjerak 
očitovanja i pozvati ga da se očituje u roku od 60 dana 
od dana primitka poziva.
(5) Istekom roka iz stavka 4. ovoga članka Zavod 
odlučuje o osnovanosti prijedloga za proglašenje žiga 
ništavim na temelju raspoloživih činjenica iz prethodno 
dostavljene dokumentacije i očitovanja.
(6) Ako je raniji žig rabljen u odnosu samo na dio 
proizvoda ili usluga za koje je registriran, za potrebe 
ispitivanja opravdanosti prijedloga za proglašenje žiga 
ništavima smatra se da je registriran samo za taj dio 
proizvoda ili usluga.
NEDOSTATAK RAZLIKOVNOG KARAKTERA 
ILI UGLEDA RANIJEG ŽIGA KOJI SPRJEČAVA 
PROGLAŠENJE REGISTRIRANOG ŽIGA NIŠTAVIM
Članak 67.
Prijedlog za proglašenje ništavosti na temelju 
ranijeg žiga neće biti usvojen na datum prijedloga za 
ništavost ako ne bi bio usvojen na datum podnošenja 
prijave ili na datum prvenstva kasnijeg žiga iz bilo kojeg 
od sljedećih razloga:
1. raniji žig koji se može proglasiti ništavim u skladu 
s člankom 9. stavkom 1. točkama 2., 3. i 4. ovoga 
Zakona još nije stekao razlikovni karakter kako je 
navedeno u članku 9. stavku 2. ovoga Zakona
2. prijedlog za proglašenje ništavosti temelji se na 
članku 10. stavku 1. točki 2. ovoga Zakona, a raniji žig 
još nije postigao dovoljnu razlikovnost koja bi opravdala 
vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu u skladu sa 
značenjem članka 10. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona
3. prijedlog za proglašenje ništavosti temelji se na 
članku 10. stavku 1. točki 3. ovoga Zakona, a raniji žig 
još nije stekao ugled u skladu sa značenjem članka 10. 
stavka 1. točke 3. ovoga Zakona.
PREKLUZIJA PROGLAŠENJA NIŠTAVOSTI KAO 
POSLJEDICA TOLERIRANJA
Članak 68.
(1) Ako nositelj ranijeg žiga iz članka 10. stavka 
2. ovoga Zakona u neprekinutom razdoblju od pet 
godina svjesno trpi uporabu kasnijega žiga, on više 
nema pravo na temelju ranijeg žiga podnijeti prijedlog 
za proglašenje kasnijega žiga ništavim ili se usprotiviti 
uporabi kasnijega žiga u odnosu na proizvode ili usluge 
za koje se rabi taj kasniji žig, osim ako je prijava za 
registraciju kasnijega žiga podnesena u zloj vjeri.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se 
i na nositelje prava iz članka 10. stavaka 3. i 4. ovoga 
Zakona.
(3) U slučajevima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka 
nositelj kasnijeg žiga nema pravo usprotiviti se uporabi 
ranijega prava iako više nije moguće pozivati se na to 
ranije pravo protiv kasnijega žiga.18ISPITIVANJE PRIJEDLOGA ZA PROGLAŠENJE ŽIGA 
NIŠTAVIM
Članak 69.
(1) Zavod ispituje je li prijedlog za proglašenje žiga 
ništavim podnesen u skladu s uvjetima iz članka 64. 
ovoga Zakona ili, ovisno o slučaju, u skladu s uvjetima 
iz članka 65. ovoga Zakona.
(2) Ako prijedlog za proglašenje žiga ništavim nije 
podnesen od strane ovlaštene osobe iz članka 64. 
stavka 1. ili, ovisno o slučaju, iz članka 65. stavka 1. 
te ako nije podnesen u skladu s odredbama članka 65. 
stavaka 2. i 3. ovoga Zakona, a po prijedlogu se ne 
može postupiti, Zavod rješenjem odbacuje prijedlog.
(3) Ako prijedlog za proglašenje žiga ništavim ne 
sadrži podatke i priloge propisane Pravilnikom sukladno 
članku 64. stavku 4. ovoga Zakona ili, ovisno o slučaju, 
sukladno članku 65. stavku 7. ovoga Zakona, Zavod 
zaključkom nalaže podnositelju prijedloga da u roku 
od 30 dana od dana primitka zaključka uredi prijedlog.
(4) Ako podnositelj prijedloga u propisanom roku ne 
postupi prema zaključku Zavoda i ne uredi prijedlog u 
smislu stavka 3. ovoga članka, a po prijedlogu se ne 
može postupiti, Zavod rješenjem odbacuje prijedlog.
(5) Ako je udovoljeno uvjetima za pokretanje 
postupka povodom prijedloga za proglašenje žiga 
ništavim, Zavod obavješćuje nositelja osporavanoga 
žiga o pokrenutom postupku za proglašenje žiga 
ništavim, dostavlja mu primjerak prijedloga i zaključkom 
ga poziva da se u roku od 60 dana od dana primitka 
zaključka očituje na prijedlog.
(6) Rok iz stavka 5. ovoga članka može se na 
zahtjev produžiti najviše za 60 dana.
(7) Ako se nositelj osporavanog žiga ne očituje na 
prijedlog za proglašenje žiga ništavim u propisanom 
roku, žig se rješenjem proglašava ništavim, čime se žig 
poništava za one proizvode ili usluge u odnosu na koje 
je postupak pokrenut.
(8) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u 
postupku povodom prijedloga za proglašenje žiga 
ništavim odrediti usmenu raspravu.
ODLUČIVANJE O OSNOVANOSTI PRIJEDLOGA ZA 
PROGLAŠENJE ŽIGA NIŠTAVIM
Članak 70.
(1) Ako se nositelj osporavanog žiga očitovao u 
propisanom roku iz članka 69. ovoga Zakona, Zavod 
ispituje opravdanost razloga navedenih u prijedlogu za 
proglašenje žiga ništavim u granicama toga prijedloga 
u odnosu na dio ili sve proizvode ili usluge u odnosu 
na koje je osporavani žig registriran.
(2) U postupku ispitivanja prijedloga za proglašenje 
žiga ništavim Zavod može pozivati stranke na 
podnošenje dodatnih dokaza, dokumentacije i 
očitovanja u roku od 60 dana od dana primitka poziva.
(3) Rok iz stavka 2. ovoga članka može se na 
zahtjev produžiti najviše za 60 dana.
(4) Ako stranka u postupku ne odgovori na poziv 
u propisanom roku, Zavod donosi odluku na temelju 
raspoloživih činjenica iz prethodno dostavljene dokumentacije.
(5) Ako Zavod u postupku ispitivanja prijedloga 
za proglašenje žiga ništavim utvrdi da je prijedlog 
neosnovan, prijedlog se odbija rješenjem.
(6) Ako Zavod u postupku ispitivanja prijedloga za 
proglašenje žiga ništavim utvrdi da je prijedlog osnovan, 
žig se rješenjem proglašava ništavim za dio ili sve 
proizvode ili usluge za koje je registriran.
(7) Kad je žig proglašen ništavim, smatra se da žig 
nema učinke od samog početka, u opsegu u kojem je 
taj žig proglašen ništavim.
(8) Proglašenje žiga ništavim upisuje se u registar 
žigova nakon pravomoćnosti rješenja o proglašenju 
ništavosti i objavljuje se u službenom glasilu Zavoda.
(9) Ako se u postupku ispitivanja osnovanosti 
prijedloga za proglašenje žiga ništavim registriranog na 
ime trgovačkog zastupnika u kojem je zatražen prijenos 
takvog žiga sukladno članku 24. stavku 1. ovoga 
Zakona utvrdi opravdanost razloga za proglašenje 
žiga ništavim, umjesto da proglasi žig ništavim, Zavod 
donosi rješenje o prijenosu žiga u korist nositelja žiga 
i nakon pravomoćnosti toga rješenja upisuje prijenos 
žiga u registar.
DIO SEDMI
POSEBNE ODREDBE O ZAJEDNIČKIM I 
JAMSTVENIM ŽIGOVIMA
POGLAVLJE I.
ZAJEDNIČKI ŽIGOVI
POJAM I PRIMJENA ODREDBI
Članak 71.
(1) Zajednički žig je žig koji je kao takav naznačen u 
prijavi žiga i koji je prikladan za razlikovanje proizvoda 
ili usluga članova udruženja koje je nositelj toga žiga 
od proizvoda ili usluga drugih poduzeća.
(2) Prijavu zajedničkog žiga mogu podnositi 
udruženja proizvođača, pružatelja usluga ili trgovaca 
koja, sukladno zakonu koji se na njih primjenjuje, u svoje 
ime mogu ostvarivati prava i preuzimati obveze svake 
vrste, sklapati ugovore ili poduzimati druge pravne 
radnje, tužiti i biti tužena, kao i pravne osobe na koje 
se primjenjuje javno pravo.
(3) Odstupajući od odredbe iz članka 9. stavka 1. 
točke 3. ovoga Zakona, znakovi ili oznake koji u trgovini 
mogu služiti za označavanje zemljopisnoga podrijetla 
proizvoda ili usluga mogu se zaštititi kao zajednički žig.
(4) Zajednički žig ne daje nositelju pravo da trećoj 
strani u trgovačkom prometu zabrani uporabu znakova 
ili oznaka iz stavka 3. ovoga članka, pod uvjetom da 
ih rabi u skladu s ustaljenom i poštenom praksom u 
industrijskoj i trgovačkoj djelatnosti; posebno se na 
takav žig ne može pozvati protiv treće strane koja ima 
pravo rabiti zemljopisni naziv.
(5) Ostale odredbe ovoga Zakona i Pravilnika o 
žigu koje se odnose na nacionalne prijave ili registracije 
individualnih žigova primjenjuju se na zajedničke žigove 
osim ako odredbe ovoga poglavlja Zakona propisuju 
drukčije.19PRAVILA KOJIMA SE UREĐUJE UPORABA 
ZAJEDNIČKOG ŽIGA
Članak 72.
(1) Podnositelj prijave za registraciju zajedničkog 
žiga mora podnijeti Zavodu pravila kojima se uređuje 
njegova uporaba najkasnije u roku od dva mjeseca od 
datuma podnošenja prijave.
(2) Pravila kojima se uređuje uporaba zajedničkog 
žiga moraju sadržavati popis osoba ovlaštenih za 
uporabu toga žiga, uvjete članstva u udruženju i 
uvjete za uporabu žiga, uključujući sankcije za slučaj 
zlouporabe zajedničkog žiga ili kršenje odredbi pravila. 
Pravilima kojima se uređuje uporaba žiga iz članka 
71. stavka 3. ovoga Zakona mora se dopustiti svakoj 
osobi čiji proizvodi ili usluge potječu iz određenog 
zemljopisnog područja da postane članicom udruženja 
koje je nositelj žiga pod uvjetom da zadovoljava druge 
uvjete iz pravila.
(3) Ako pravila ne sadrže podatke i uvjete propisane 
ovim člankom, Zavod zaključkom poziva podnositelja 
prijave da ukloni utvrđene nedostatke u roku od 30 dana 
od dana primitka zaključka.
(4) Podaci koje moraju sadržavati pravila o 
zajedničkom žigu propisuju se Pravilnikom.
ODBIJANJE PRIJAVE ZAJEDNIČKOG ŽIGA
Članak 73.
(1) Osim razloga za odbijanje prijave za registraciju 
žiga iz članaka 41. i 42. ovoga Zakona, uz iznimku 
predviđenu u članku 71. stavku 3. ovoga Zakona, 
prijava za registraciju zajedničkog žiga odbija se 
ako nije podnesena u skladu s odredbama članaka 
71. i 72. ovoga Zakona ili ako su pravila kojima se 
uređuje njegova uporaba protivna javnom poretku ili 
prihvaćenim moralnim načelima.
(2) Prijava za registraciju zajedničkog žiga također 
se odbija ako postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u 
zabludu u odnosu na karakter ili značenje žiga, posebno 
ako postoji vjerojatnost da ga se smatra nečim drugim, 
a ne zajedničkim žigom.
(3) Prijava se ne odbija ako podnositelj prijave 
izmijeni pravila kojima se uređuje uporaba žiga tako da 
ona zadovoljava uvjete iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.
PRIMJEDBE TREĆIH STRANA NA PRIJAVU 
ZAJEDNIČKOG ŽIGA
Članak 74.
Primjedbe trećih strana na prijavu zajedničkog žiga, 
sukladno članku 44. ovoga Zakona, mogu se temeljiti 
i na razlozima odbijanja za zajednički žig propisanim u 
članku 73. ovoga Zakona.
UPORABA ZAJEDNIČKOG ŽIGA
Članak 75.
Uvjeti koje ovaj Zakon propisuje u pogledu uporabe 
žigova u odnosu na zajedničke žigove bit će zadovoljeni 
ako bilo koja osoba koja je ovlaštena rabiti zajednički žig taj žig rabi u skladu s člankom 19. ovoga Zakona.
IZMJENA PRAVILA KOJIMA SE UREĐUJE 
UPORABA ZAJEDNIČKOG ŽIGA
Članak 76.
(1) Nositelj zajedničkog žiga mora Zavodu podnijeti 
svaku izmjenu pravila kojima se uređuje uporaba toga 
žiga.
(2) Izmjena se upisuje u registar i podatak o tome 
objavljuje ako izmijenjena pravila udovoljavaju uvjetima 
iz članka 72. ovoga Zakona ili ako ne uključuju neki od 
razloga za odbijanje prijave iz članka 73. ovoga Zakona.
(3) U skladu s člankom 74. ovoga Zakona primjedbe 
trećih strana mogu se također dostaviti u odnosu na 
izmijenjena pravila kojima se uređuje uporaba.
(4) Za potrebe ovoga Zakona, izmjena pravila 
kojima se uređuje uporaba proizvode učinak od datuma 
upisa podatka o izmjeni u registar.
OSOBE KOJE IMAJU PRAVO POKRENUTI 
POSTUPAK ZBOG POVREDE ZAJEDNIČKOG 
ŽIGA
Članak 77.
(1) Odredbe članka 125. ovoga Zakona koje se 
odnose na prava stjecatelja licencije primjenjuju se 
na svaku osobu koja je ovlaštena rabiti zajednički žig.
(2) Nositelj zajedničkog žiga ima pravo zahtijevati 
naknadu štete u ime osoba koje su ovlaštene rabiti 
zajednički žig ako su pretrpjele štetu koja je posljedica 
neovlaštene uporabe toga žiga.
RAZLOZI ZA OPOZIV ZAJEDNIČKOG ŽIGA
Članak 78.
Osim razloga za opoziv, propisanih u članku 
61. ovoga Zakona, prava nositelja zajedničkog žiga 
opozivaju se, na temelju zahtjeva podnesenog Zavodu, 
zbog bilo kojeg od sljedećih razloga:
1. nositelj zajedničkog žiga ne poduzima razumne 
mjere kojima bi spriječio da se žig rabi na način koji 
nije u skladu s uvjetima uporabe, utvrđenim u pravilima 
kojima se uređuje uporaba, uključujući sve njihove 
izmjene upisane u registru
2. način na koji ovlaštene osobe rabe zajednički žig 
uzrokuje dovođenje javnosti u zabludu na način utvrđen 
u članku 73. stavku 2. ovoga Zakona
3. izmjena pravila kojima se uređuje uporaba 
zajedničkog žiga upisana je u registru protivno odredbi 
članka 72. stavka 2. ovoga Zakona, osim ako nositelj 
žiga daljnjim izmjenama pravila kojima se uređuje 
uporaba uspije zadovoljiti uvjete te odredbe.
RAZLOZI ZA NIŠTAVOST ZAJEDNIČKOG ŽIGA
Članak 79.
Osim razloga za ništavost propisanih ovim 
Zakonom, uz iznimku predviđenu u članku 71. stavku 3. 
ovoga Zakona, zajednički žig koji je registriran protivno 
odredbama iz članka 73. ovoga Zakona proglašava se 20ništavim na temelju prijedloga podnesenog Zavodu, 
osim ako nositelj zajedničkog žiga izmjenom pravila 
kojima se uređuje uporaba uspije zadovoljiti uvjete te 
odredbe.
POGLAVLJE II.
JAMSTVENI ŽIGOVI
POJAM I PRIMJENA ODREDBI
Članak 80.
(1) Jamstveni žig je žig koji je kao takav opisan u 
prijavi žiga i koji je prikladan za razlikovanje proizvoda 
ili usluga koje je odobrio nositelj žiga u odnosu na 
materijal, način proizvodnje proizvoda ili pružanja 
usluga, kvalitetu, ispravnost ili druga obilježja od 
proizvoda i usluga koji nisu označeni na taj način.
(2) Svaka fizička ili pravna osoba, uključujući 
institucije, tijela vlasti i tijela koja podliježu javnom pravu, 
može podnijeti prijavu za registraciju jamstvenog žiga, 
pod uvjetom da ta osoba ne obavlja djelatnost koja 
uključuje nabavu proizvoda ili usluga one vrste koju 
odobrava kao nositelj žiga iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Ostale odredbe ovoga Zakona i Pravilnika o 
žigu koje se odnose na nacionalne prijave ili registracije 
individualnih žigova primjenjuju se na jamstvene žigove, 
osim ako odredbe ovoga poglavlja Zakona propisuju 
drukčije.
PRAVILA KOJIMA SE UREĐUJE UPORABA 
JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 81.
(1) Podnositelj prijave za registraciju jamstvenog 
žiga mora podnijeti Zavodu pravila kojima se uređuje 
njegova uporaba najkasnije u roku od dva mjeseca od 
datuma podnošenja prijave.
(2) Pravila kojima se uređuje uporaba jamstvenog 
žiga utvrđuju osobe ovlaštene za uporabu žiga, obilježja 
koja se odobravaju žigom, načine na koji tijelo za 
izdavanje odobrenja treba testirati ta obilježja i nadzirati 
uporabu žiga. Tim se pravilima također određuju uvjeti 
uporabe jamstvenog žiga, uključujući kazne.
(3) Ako pravila ne sadrže podatke i uvjete propisane 
ovim člankom, Zavod zaključkom poziva podnositelja 
prijave da ukloni utvrđene nedostatke u roku od 30 dana 
od dana primitka zaključka.
(4) Podaci koje moraju sadržavati pravila o 
jamstvenom žigu propisuju se Pravilnikom.
ODBIJANJE PRIJAVE JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 82.
(1) Osim razloga za odbijanje prijave za registraciju 
žiga iz članaka 41. i 42. ovoga Zakona, prijava 
za registraciju jamstvenog žiga odbija se ako nije 
podnesena u skladu s odredbama članaka 80. i 81. 
ovoga Zakona ili ako su pravila kojima se uređuje 
njegova uporaba protivni javnom poretku ili prihvaćenim 
moralnim načelima.(2) Prijava za registraciju jamstvenog žiga također 
se odbija ako postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u 
zabludu u odnosu na karakter ili značenje žiga, osobito 
ako postoji vjerojatnost da ga se smatra nečim drugim, 
a ne jamstvenim žigom.
(3) Prijava se ne odbija ako podnositelj prijave 
izmijeni pravila kojima se uređuje uporaba žiga tako da 
ona zadovoljava uvjete iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.
PRIMJEDBE TREĆIH STRANA NA PRIJAVU 
JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 83.
Primjedbe trećih strana na prijavu jamstvenog žiga, 
sukladno članku 44. ovoga Zakona, mogu se temeljiti 
i na razlozima odbijanja za jamstveni žig propisanim u 
članku 82. ovoga Zakona.
UPORABA JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 84.
Uvjeti koje ovaj Zakon propisuje u pogledu uporabe 
žigova u odnosu na jamstvene žigove bit će zadovoljeni 
ako bilo koja osoba koja je ovlaštena rabiti jamstveni 
žig taj žig rabi u skladu s člankom 19. ovoga Zakona.
IZMJENA PRAVILA KOJIMA SE UREĐUJE 
UPORABA JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 85.
(1) Nositelj jamstvenog žiga mora Zavodu podnijeti 
svaku izmjenu pravila kojima se uređuje uporaba toga 
žiga.
(2) Izmjena se upisuje u registar i objavljuju se 
podaci o tome ako izmijenjena pravila udovoljavaju 
uvjetima iz članka 81. ovoga Zakona ili ako ne uključuju 
neki od razloga za odbijanje prijave iz članka 82. ovoga 
Zakona.
(3) U skladu s člankom 83. ovoga Zakona primjedbe 
trećih strana mogu se također dostaviti u odnosu na 
izmijenjena pravila kojima se uređuje uporaba.
(4) Za potrebe ovoga Zakona, izmjena pravila 
kojima se uređuje uporaba žiga proizvode učinak od 
datuma upisa podatka o izmjeni u registar.
PRIJENOS JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 86.
Odstupajući od odredbi članka 22. ovoga Zakona, 
jamstveni žig može se prenijeti samo na osobu koja 
ispunjava uvjete propisane člankom 80. stavkom 2. 
ovoga Zakona.
OSOBE KOJE IMAJU PRAVO POKRENUTI POSTUPAK 
ZBOG POVREDE JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 87.
(1) Pravo pokretanja postupka zbog povrede 
jamstvenog žiga ima samo nositelj jamstvenog žiga ili 
osoba koju je on posebno ovlastio u tu svrhu.21(2) Nositelj jamstvenog žiga ima pravo zahtijevati 
naknadu štete u ime osoba ovlaštenih za uporabu žiga 
ako su pretrpjele štetu kao posljedicu neovlaštene 
uporabe žiga.
RAZLOZI ZA OPOZIV JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 88.
Osim razloga za opoziv propisanih u članku 
61. ovoga Zakona, prava nositelja jamstvenog žiga 
opozivaju se na temelju zahtjeva podnesenoga Zavodu, 
zbog bilo kojeg od sljedećih razloga:
1. nositelj jamstvenog žiga više ne ispunjava uvjete 
propisane člankom 80. stavkom 2. ovoga Zakona
2. nositelj jamstvenog žiga ne poduzima razumne 
mjere kojima bi spriječio da se žig rabi na način koji nije 
u skladu s uvjetima uporabe utvrđenima u pravilima 
kojima se uređuje uporaba, uključujući sve njihove 
izmjene upisane u registar
3. način na koji je nositelj rabio jamstveni žig 
uzrokuje da žig dovede javnost u zabludu na način 
utvrđen u članku 82. stavku 2. ovoga Zakona
4. izmjena pravila kojima se uređuje uporaba 
upisana je u registru protivno odredbi članka 85. 
stavka 2. ovoga Zakona, osim ako nositelj žiga daljnjim 
izmjenama pravila kojima se uređuje uporaba uspije 
zadovoljiti uvjete tih odredbi.
RAZLOZI ZA NIŠTAVOST JAMSTVENOG ŽIGA
Članak 89.
Osim razloga za ništavost propisanih ovim 
Zakonom, jamstveni žig koji je registriran protivno 
odredbama iz članka 82. ovoga Zakona proglašava se 
ništavim na temelju prijedloga podnesenog Zavodu, 
osim ako nositelj jamstvenog žiga izmjenom pravila 
kojima se uređuje uporaba uspije zadovoljiti uvjete te 
odredbe.
DIO OSMI
MEĐUNARODNA REGISTRACIJA ŽIGA
POGLAVLJE I.
OPĆE ODREDBE
PRIMJENA ODREDBI
Članak 90.
Ako odredbe ovoga dijela Zakona ili odredbe 
Madridskog sporazuma i Madridskog protokola ne 
propisuju drukčije, ovaj se Zakon i Pravilnik o žigu 
primjenjuju na međunarodne registracije žiga temeljene 
na nacionalnoj prijavi žiga ili nacionalno registriranom 
žigu, kao i na međunarodne registracije žiga upisane 
u međunarodni registar koji vodi Međunarodni ured u 
kojima je naznačena Republika Hrvatska.POGLAVLJE II.
MEĐUNARODNA REGISTRACIJA ŽIGA 
NA TEMELJU NACIONALNE PRIJAVE ILI 
NACIONALNE REGISTRACIJE ŽIGA
PODNOŠENJE MEĐUNARODNE PRIJAVE ŽIGA
Članak 91.
(1) Međunarodna prijava žiga u skladu s člankom 
3. Madridskog protokola koja se temelji na nacionalnoj 
prijavi žiga ili nacionalnoj registraciji žiga podnosi se 
Zavodu.
(2) Podnositelj međunarodne prijave žiga može 
biti svaki nositelj nacionalne prijave žiga ili nositelj 
nacionalne registracije žiga ako je državljanin Republike 
Hrvatske ili ima u njoj prebivalište, ili ima u njoj stvarno 
i djelatno industrijsko ili trgovačko poduzeće.
(3) Kada se međunarodna prijava žiga podnosi prije 
nacionalne registracije žiga, podnositelj međunarodne 
prijave mora naznačiti hoće li se međunarodna 
registracija temeljiti na nacionalnoj prijavi žiga ili na 
nacionalnoj registraciji žiga. Kada se međunarodna 
registracija temelji na nacionalnoj registraciji žiga koji 
je registriran nakon datuma podnošenja međunarodne 
prijave žiga, smatra se da je Zavod takvu međunarodnu 
prijavu primio na dan nacionalne registracije žiga.
(4) Sastojci i prilozi uz međunarodnu prijavu moraju 
biti podneseni u skladu s Madridskim protokolom i 
Pravilnikom o žigu.
ISPITIVANJE UREDNOSTI MEĐUNARODNE  
 PRIJAVE ŽIGA
Članak 92.
(1) Ako međunarodna prijava žiga udovoljava 
uvjetima iz članka 91. ovoga Zakona, Zavod prosljeđuje 
prijavu Međunarodnom uredu.
(2) Ako međunarodna prijava žiga ne udovoljava 
uvjetima iz članka 91. ovoga Zakona, Zavod zaključkom 
nalaže podnositelju međunarodne prijave da u roku od 
30 dana od dana primitka zaključka uredi prijavu.
(3) Rok iz stavka 2. ovoga članka može se na 
zahtjev produžiti najviše za 30 dana.
(4) Ako podnositelj međunarodne prijave žiga ne 
postupi prema zaključku Zavoda i ne ukloni nedostatke 
u propisanom roku, a po zahtjevu se ne može postupiti, 
međunarodna prijava žiga odbacuje se rješenjem.
UPIS U REGISTAR ŽIGOVA
Članak 93.
Datum i broj međunarodne registracije koja se 
temelji na nacionalnoj prijavi žiga ili na nacionalnoj 
registraciji žiga upisuje se u registar žigova koji vodi 
Zavod.
UPIS U REGISTAR ŽIGOVA
Članak 94.
U roku od pet godina od datuma međunarodne 
registracije žiga Zavod obavješćuje Međunarodni ured 22o svim činjenicama i odlukama koje utječu na valjanost 
nacionalne prijave žiga ili nacionalne registracije žiga 
na kojoj se temeljila međunarodna registracija.
PODNOŠENJE ZAHTJEVA ZA TERITORIJALNO 
PROŠIRENJE NAKON MEĐUNARODNE 
REGISTRACIJE I ZAHTJEVA ZA UPIS 
PROMJENE U MEĐUNARODNOM REGISTRU
Članak 95.
(1) Zahtjev za teritorijalno proširenje koji se podnosi 
nakon međunarodne registracije žiga i zahtjev za 
upis promjene u međunarodnom registru mogu se 
podnijeti Međunarodnom uredu posredstvom Zavoda 
kada je sukladno odredbama Madridskog pravilnika 
Zavod nadležan za prosljeđivanje takvih zahtjeva 
Međunarodnom uredu.
(2) Sastojci i prilozi uz zahtjev za teritorijalno 
proširenje ili uz zahtjev za upis promjene u 
međunarodnom registru moraju biti podneseni u 
skladu s Madridskim protokolom i Pravilnikom o žigu.
(3) Ako zahtjev za teritorijalno proširenje ili zahtjev 
za upis promjene u međunarodnom registru udovoljava 
uvjetima iz stavka 2. ovoga članka, Zavod prosljeđuje 
zahtjev Međunarodnom uredu.
(4) Ako zahtjev za teritorijalno proširenje ili zahtjev 
za upis promjene u međunarodnom registru nije 
podnesen u skladu s uvjetima iz stavka 2. ovoga članka, 
Zavod zaključkom nalaže podnositelju zahtjeva da 
u roku od 30 dana od dana primitka zaključka uredi 
zahtjev.
(5) Rok iz stavka 2. ovoga članka može se na 
zahtjev produžiti najviše za 30 dana.
(6) Ako podnositelj zahtjeva ne postupi prema 
zaključku Zavoda i ne ukloni nedostatke u propisanom 
roku, a po zahtjevu se ne može postupiti, zahtjev se 
odbacuje rješenjem.
MEĐUNARODNE PRISTOJBE
Članak 96.
Sve pristojbe koje se plaćaju Međunarodnom uredu 
u skladu s Madridskim protokolom plaćaju se izravno 
Međunarodnom uredu.
POGLAVLJE III.
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA 
U KOJIMA JE NAZNAČENA REPUBLIKA 
HRVATSKA
UČINCI MEĐUNARODNIH REGISTRACIJA 
ŽIGA U KOJIMA JE NAZNAČENA REPUBLIKA 
HRVATSKA
Članak 97.
(1) Međunarodna registracija žiga u kojoj je 
naznačena Republika Hrvatska ima isti učinak kao 
nacionalna prijava žiga od datuma međunarodne 
registracije u skladu s člankom 3. stavkom 4. 
Madridskog protokola odnosno od datuma naknadne 
naznake Republike Hrvatske u međunarodnoj registraciji prema članku 3.ter. stavku 2. Madridskog 
protokola.
(2) Ako Zavod nije obavijestio Međunarodni ured 
o odbijanju zaštite u skladu s člankom 5. stavcima 1. 
i 2. Madridskog protokola, ili ako je takvo odbijanje 
povučeno, međunarodna registracija žiga ima isti 
učinak kao nacionalna registracija žiga od datuma iz 
stavka 1. ovoga članka.
ISPITIVANJE U ODNOSU NA APSOLUTNE 
RAZLOGE ZA ODBIJANJE I UREDNOST 
KLASIFIKACIJE PROIZVODA I USLUGA 
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 98.
(1) Međunarodne registracije žiga u kojima je 
naznačena Republika Hrvatska Zavod ispituje u 
odnosu na apsolutne razloge za odbijanje i urednost 
klasifikacije proizvoda i usluga na isti način kao što 
ispituje nacionalne prijave žiga.
(2) Ako se u postupku ispitivanja u skladu sa 
stavkom 1. ovoga članka utvrdi da se međunarodnoj 
registraciji ne može priznati zaštita u Republici 
Hrvatskoj za sve ili dio proizvoda ili usluga obuhvaćenih 
registracijom, Zavod dostavlja Međunarodnom uredu 
privremenu obavijest o odbijanju zaštite u skladu s 
člankom 5. stavcima 1. i 2. Madridskog protokola.
(3) U obavijesti o privremenom odbijanju navode se 
razlozi i opseg odbijanja i poziva nositelja međunarodne 
registracije žiga da se očituje na razloge odbijanja u 
roku od četiri mjeseca od datuma izdavanja obavijesti 
Zavoda o privremenom odbijanju isključivo putem 
ovlaštenog opunomoćenika.
(4) Na zahtjev nositelja međunarodne registracije 
putem ovlaštenog opunomoćenika rok iz stavka 3. 
ovoga članka može se produžiti najviše za 60 dana.
(5) Ako se nositelj međunarodne registracije ne 
očituje u propisanom roku na obavijest o privremenom 
odbijanju, ili ako se u postupku povodom očitovanja 
na takvu obavijest utvrdi da međunarodna registracija 
ne udovoljava uvjetima za priznanje zaštite u Republici 
Hrvatskoj, Zavod donosi rješenje o odbijanju zaštite, 
ovisno o slučaju, za sve ili za dio proizvoda ili usluga 
međunarodne registracije žiga.
(6) Ako se nositelj međunarodne registracije 
očituje u propisanom roku na obavijest o privremenom 
odbijanju i ako se u postupku povodom očitovanja na 
takvu obavijest utvrdi da međunarodna registracija 
udovoljava uvjetima za priznanje zaštite u Republici 
Hrvatskoj u odnosu na sve proizvode ili usluge, Zavod 
donosi rješenje o priznanju zaštite međunarodne 
registracije pod uvjetom da na takvu međunarodnu 
registraciju nije podnesen prigovor.
ZAJEDNIČKI I JAMSTVENI ŽIGOVI 
MEĐUNARODNIH REGISTRACIJA
Članak 99.
Nositelj međunarodne registracije zajedničkog 
odnosno jamstvenog žiga najkasnije u roku od 
četiri mjeseca od datuma kad je Međunarodni ured 23obavijestio Zavod o međunarodnoj registraciji takvog 
žiga u kojoj je naznačena Republika Hrvatska dostavlja 
Zavodu pravila u skladu s člankom 72. stavkom 2. 
ovoga Zakona kojima se uređuje uporaba zajedničkog 
žiga odnosno u skladu s člankom 81. stavkom 2. ovoga 
Zakona kojima se uređuje uporaba jamstvenog žiga.
PRIGOVOR NA MEĐUNARODNU 
REGISTRACIJU ŽIGA
Članak 100.
(1) U postupku povodom prigovora na međunarodnu 
registraciju žiga objava nacionalne prijave žiga 
zamjenjuje se objavom međunarodne registracije žiga u 
skladu s člankom 3. stavkom 4. Madridskog protokola 
odnosno objavom naknadne naznake Republike 
Hrvatske u međunarodnoj registraciji žiga prema članku 
3.ter. stavku 2. Madridskog protokola.
(2) Rok za podnošenje prigovora na međunarodnu 
registraciju žiga počinje teći od prvog dana mjeseca koji 
slijedi mjesec naznačen na izdanju službenog glasila 
Međunarodnog ureda u kojem je takva međunarodna 
registracija objavljena.
(3) Podaci i prilozi koje mora sadržavati prigovor iz 
ovoga članka propisuju se Pravilnikom.
POSTUPAK POVODOM PRIGOVORA NA 
MEĐUNARODNU REGISTRACIJU ŽIGA
Članak 101.
(1) Ako je udovoljeno uvjetima za podnošenje 
prigovora na međunarodnu registraciju žiga 
prema odredbama ovoga Zakona, Zavod dostavlja 
Međunarodnom uredu privremenu obavijest o 
odbijanju zaštite u skladu s člankom 5. stavcima 1. i 2. 
Madridskog protokola.
(2) U obavijesti o privremenom odbijanju navode se 
razlozi i opseg odbijanja i poziva nositelja međunarodne 
registracije žiga da imenuje opunomoćenika koji u roku 
od četiri mjeseca od datuma obavijesti o privremenom 
odbijanju mora dostaviti Zavodu punomoć o zastupanju.
(3) Ako je udovoljeno uvjetima iz stavka 2. ovoga 
članka, Zavod putem ovlaštenog opunomoćenika 
dostavlja nositelju međunarodne registracije žiga 
primjerak prigovora i poziva ga na očitovanje u roku 
od 60 dana od dana primitka prigovora.
(4) Rokovi iz stavaka 2. i 3. ovoga članka ne mogu 
se produžavati.
(5) Ako nositelj međunarodne registracije ne 
poduzme radnje iz stavaka 2. ili 3. ovoga članka u 
propisanim rokovima, Zavod rješenjem usvaja prigovor 
na međunarodnu registraciju žiga u granicama zahtjeva 
navedenih u prigovoru.
IZJAVA O PRIZNANJU ILI ODBIJANJU ZAŠTITE 
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 102.
(1) Zavod dostavlja Međunarodnom uredu izjavu 
o priznanju zaštite međunarodne registracije žiga u 
Republici Hrvatskoj u odnosu na sve ili dio proizvoda ili usluga ako je u postupku ispitivanja u odnosu na 
apsolutne razloge za odbijanje i urednost klasifikacije 
proizvoda ili usluga ili, kada je to primjenjivo, u 
postupku povodom prigovora na međunarodnu 
registraciju žiga utvrđeno da ne postoje razlozi za 
odbijanje međunarodne registracije žiga odnosno ako 
su takvi postupci pravomoćno okončani priznanjem 
zaštite za sve ili dio proizvoda ili usluga.
(2) Zavod dostavlja Međunarodnom uredu izjavu o 
odbijanju zaštite međunarodne registracije žiga ako je 
postupak ispitivanja u odnosu na apsolutne razloge za 
odbijanje i urednost klasifikacije proizvoda ili usluga ili, 
kada je to primjenjivo, postupak povodom prigovora na 
međunarodnu registraciju žiga pravomoćno okončan 
odbijanjem zaštite za sve proizvode ili usluge.
PRETVARANJE (TRANSFORMACIJA) 
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA U 
NACIONALNU PRIJAVU ŽIGA
Članak 103.
(1) Ako zahtjev nositelja međunarodne registracije 
žiga za pretvaranje međunarodne registracije u 
nacionalnu prijavu žiga ispunjava sve pretpostavke 
propisane člankom 9.quinquies. Madridskog protokola 
za takvo pretvaranje, a na datum ili prije datuma brisanja 
međunarodne registracije žiga iz međunarodnog 
registra takav žig uživa zaštitu u Republici Hrvatskoj, 
žig će se upisati u registar žigova koji vodi Zavod 
prema ovom Zakonu uz uvjet da je prethodno plaćena 
naknada troškova za održavanje žiga u vrijednosti 
tijekom prvog desetogodišnjeg razdoblja te za objavu 
podataka o žigu.
(2) Ako zahtjev nositelja međunarodne registracije 
žiga za pretvaranje međunarodne registracije u 
nacionalnu prijavu žiga ispunjava sve pretpostavke 
propisane člankom 9.quinquies. Madridskog protokola 
za takvo pretvaranje, a na datum ili prije datuma brisanja 
međunarodne registracije žiga iz međunarodnog 
registra u tijeku je postupak ispitivanja uvjeta za 
priznanje zaštite tom žigu u Republici Hrvatskoj, takav 
postupak smatrat će se sastavnim dijelom postupka 
nacionalne prijave žiga koji se provodi u skladu s 
odredbama ovoga Zakona.
(3) Kao datum nacionalne prijave žiga iz stavaka 1. i 
2. ovoga članka koji proizlazi iz zahtjeva za pretvaranje 
(transformaciju) uzima se datum međunarodne 
registracije u skladu s člankom 3. stavkom 4. 
Madridskog protokola ili kada je primjereno od datuma 
naknadne naznake Republike Hrvatske prema članku 
3.ter. stavku 2. Madridskog protokola.
(4) Podaci i prilozi koje mora sadržavati zahtjev za 
pretvaranje međunarodne registracije u nacionalnu 
prijavu žiga propisuju se Pravilnikom.24PROGLAŠENJE MEĐUNARODNE 
REGISTRACIJE ŽIGA NIŠTAVOM I OPOZIV 
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 104.
(1) U postupcima povodom prijedloga za 
proglašavanje međunarodne registracije žiga ništavom 
i zahtjeva za opoziv međunarodne registracije žiga 
Zavod obavješćuje nositelja međunarodne registracije 
žiga o podnesenom prijedlogu ili zahtjevu i zaključkom 
mu nalaže da odredi opunomoćenika koji u roku od 60 
dana od dana primitka zaključka mora Zavodu dostaviti 
punomoć o zastupanju.
(2) Rok iz stavka 1. ovoga članka ne može se 
produžavati.
(3) Ako je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod putem ovlaštenog opunomoćenika 
dostavlja nositelju međunarodne registracije žiga 
primjerak prijedloga ili zahtjeva i poziva ga na očitovanje 
u roku od 60 dana od dana primitka takvoga primjerka.
(4) Rok iz stavka 3. ovoga članka može se na 
zahtjev produžiti najviše za 60 dana.
(5) Ako nositelj međunarodne registracije ne 
poduzme radnje iz stavaka 1. ili 3. ovoga članka 
u propisanim rokovima, Zavod rješenjem usvaja 
prijedlog za proglašavanje žiga ništavim ili zahtjev za 
opoziv međunarodne registracije žiga u granicama 
podnesenog prijedloga ili zahtjeva.
(6) Ako je u postupku povodom prijedloga 
za proglašavanje međunarodne registracije žiga 
ništavom ili u postupku povodom zahtjeva za opoziv 
međunarodne registracije žiga doneseno rješenje 
o proglašenju takvog žiga ništavim ili rješenje o 
opozivu žiga za sve ili dio proizvoda ili usluga, Zavod 
dostavlja Međunarodnom uredu izjavu o proglašenju 
međunarodne registracije ništavom ili izjavu o opozivu 
međunarodne registracije žiga u Republici Hrvatskoj 
u odnosu na sve ili dio proizvoda i usluga nakon 
pravomoćnosti takvoga rješenja.
UPORABA MEĐUNARODNE REGISTRACIJE 
ŽIGA
Članak 105.
(1) Za potrebe dokazivanja uporabe međunarodne 
registracije žiga u postupku povodom prigovora, 
u postupku povodom prijedloga za proglašavanje 
žiga ništavim te u postupku povodom zahtjeva za 
opoziv žiga pri utvrđivanju datuma od kojeg se žig 
koji je predmet međunarodne registracije u kojoj je 
naznačena Republika Hrvatska mora stvarno rabiti 
na području Republike Hrvatske uzima se datum na 
koji je izjava Zavoda o priznanju zaštite međunarodne 
registracije žiga u Republici Hrvatskoj iz članka 102. 
stavka 1. ovoga Zakona objavljena u službenom glasilu 
Međunarodnog ureda.
(2) Ako na dan isteka jednogodišnjeg roka od 
datuma obavijesti Međunarodnog ureda o zahtjevu 
za proširenje zaštite međunarodne registracije na 
područje Republike Hrvatske Zavod nije obavijestio 
Međunarodni ured o privremenom odbijanju zaštite, niti mu je dostavio izjavu o priznanju zaštite međunarodne 
registracije žiga, pri utvrđivanju datuma od kojeg se 
takav žig mora rabiti uzima se prvi dan koji slijedi nakon 
isteka toga jednogodišnjeg roka.
ZAMJENA NACIONALNO REGISTRIRANOG 
ŽIGA MEĐUNARODNOM REGISTRACIJOM ŽIGA
Članak 106.
(1) Ako je udovoljeno uvjetima iz članka 4.bis. 
stavka 1. Madridskog protokola, na zahtjev nositelja 
nacionalne registracije žiga i ujedno nositelja identične 
međunarodne registracije žiga kojoj je priznata zaštita 
u Republici Hrvatskoj, Zavod upisuje u Registru žigova 
napomenu da se nacionalno registrirani žig smatra 
zamijenjenim identičnom međunarodnom registracijom 
žiga.
(2) Ako je udovoljeno zahtjevu iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod obavještava Međunarodni ured o 
provedenom upisu zamjene.
(3) Podaci i prilozi koje mora sadržavati zahtjev 
za upis zamjene nacionalne registracije žiga 
međunarodnom registracijom žiga propisuju se 
Pravilnikom.
DIO DEVETI
ŽIGOVI EUROPSKE UNIJE
PROŠIRENJE UČINAKA ŽIGA EUROPSKE UNIJE
Članak 107.
Učinci prijava žigova Europske unije podnesenih 
i žigova Europske unije stečenih prije 1. srpnja 2013. 
proširuju se na područje Republike Hrvatske s tim 
datumom.
ŽIG EUROPSKE UNIJE KAO RANIJI ŽIG
Članak 108.
(1) U smislu članka 10. stavka 2. ovoga Zakona, žig 
Europske unije prijavljen prije 1. srpnja 2013. je raniji žig 
u odnosu na nacionalne prijave žiga koje su podnesene 
nakon toga datuma, kao i na nacionalne žigove 
temeljene na takvim prijavama te na međunarodne 
registracije žigova s datumom registracije za Republiku 
Hrvatsku nakon 1. srpnja 2013.
(2) U smislu članka 10. stavka 1. točke 3. ovoga 
Zakona, raniji žig Europske unije koji ima ugled u 
Europskoj uniji uzima se u obzir u skladu s odredbama 
članka 8. stavka 5. Uredbe o žigu Europske unije.
(3) Nacionalni žig ili međunarodna registracija 
žiga koji ima učinak u Republici Hrvatskoj smatra se 
ranijim žigom u smislu članka 10. stavka 2. ovoga 
Zakona i kada ga se nositelj odrekao ili je dopustio da 
istekne ako je temeljem toga žiga podnesen zahtjev za 
senioritetom žiga Europske unije u skladu s člankom 
39. ili, kada je to primjereno, člankom 40. Uredbe o 
žigu Europske unije.
(4) U smislu članka 47. stavka 1. ovoga Zakona, 
raniji žig Europske unije neće predstavljati zapreku za 
registraciju nacionalnog žiga odnosno za proširenje 25učinka međunarodne registracije žiga u Republici 
Hrvatskoj ako taj raniji žig Europske unije ne udovoljava 
uvjetima o uporabi propisanim u članku 18. Uredbe o 
žigu Europske unije.
(5) U smislu članka 66. stavka 1. ovoga Zakona 
nacionalni žig odnosno međunarodna registracija 
žiga koji ima učinak u Republici Hrvatskoj ne može 
biti proglašen ništavim zbog razloga što je u sukobu s 
ranijim žigom Europske unije ako taj raniji žig Europske 
unije ne udovoljava uvjetima o uporabi propisanim u 
članku 18. Uredbe o žigu Europske unije.
PRETVARANJE PRIJAVE ŽIGA EUROPSKE 
UNIJE I ŽIGA EUROPSKE UNIJE U 
NACIONALNU PRIJAVU ŽIGA
Članak 109.
(1) Na temelju zahtjeva za pretvaranje prijave 
žiga Europske unije odnosno žiga Europske unije 
u nacionalnu prijavu žiga podnesenog u skladu s 
odredbom članka 139. Uredbe o žigu Europske unije i 
proslijeđenog Zavodu od strane Ureda Europske unije 
za intelektualno vlasništvo u skladu s odredbom članka 
140. Uredbe o žigu Europske unije, Zavod provodi 
postupak za registraciju nacionalnog žiga sukladno 
odredbama ovoga Zakona.
(2) Zavod obavještava nositelja prijave žiga 
Europske unije odnosno žiga Europske unije za koji 
je zatraženo pretvaranje u nacionalnu prijavu žiga 
sukladno stavku 1. ovoga članka o primitku zahtjeva 
te ga, kada je to primjereno, zaključkom poziva da 
odredi opunomoćenika koji u roku od 60 dana od dana 
primitka zaključka mora dostaviti Zavodu punomoć za 
zastupanje i prijevod prijave žiga Europske unije na 
hrvatski jezik.
(3) Ako nositelj prijave žiga Europske unije odnosno 
žiga Europske unije za koji je zatraženo pretvaranje u 
nacionalnu prijavu žiga u određenom roku ne postupi 
prema zaključku iz stavka 2. ovoga članka, zatraženo 
pretvaranje odbacuje se rješenjem.
(4) Ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2. ovoga članka, 
a zatraženo je pretvaranje registriranog žiga Europske 
unije u nacionalnu prijavu žiga, takav žig upisat će se u 
registar žigova koji vodi Zavod uz uvjet da je prethodno 
plaćena naknada troškova za održavanje žiga u 
vrijednosti tijekom prvog desetogodišnjeg razdoblja 
te za objavu podataka o žigu u skladu s odredbama 
ovoga Zakona i drugim propisima.
(5) Ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 2. ovoga članka, 
a zatraženo je pretvaranje prijave žiga Europske unije u 
nacionalnu prijavu, Zavod provodi nacionalni postupak 
registracije žiga uz uvjet plaćanja upravnih pristojbi i 
naknada troškova u skladu s odredbama ovoga Zakona 
i drugim propisima.
(6) Datum podnošenja, datum prvenstva i senioritet 
određuju se u skladu s odredbom članka 139. stavka 
3. Uredbe o žigu Europske unije.SENIORITET
Članak 110.
(1) Ako se za žig Europske unije u skladu s člankom 
39. ili, kada je to primjereno, člankom 40. Uredbe o 
žigu Europske unije zahtijeva senioritet nacionalne 
registracije žiga ili međunarodne registracije žiga koje 
imaju učinak u Republici Hrvatskoj, a kojega se nositelj 
odrekao ili je dopustio da istekne, ništavost ili opoziv 
žiga koji je temelj zahtjeva za senioritet može se u 
skladu s odredbama ovoga Zakona utvrditi naknadno 
pod uvjetom da su se ništavost ili opoziv mogli proglasiti 
u trenutku kad je došlo do odricanja žiga ili njegova 
isteka. U tom slučaju senioritet prestaje proizvoditi 
svoje učinke.
(2) U registar žigova upisuje se podatak da je u 
odnosu na nacionalno registrirani žig zatražen senioritet 
žiga Europske unije, kao i podatak da je senioritet 
prestao proizvoditi učinke.
ZABRANA UPORABE ŽIGA EUROPSKE UNIJE
Članak 111.
Nositelj registracije nacionalnog žiga prijavljenog 
prije 1. srpnja 2013. ili nositelj međunarodne registracije 
s datumom međunarodne registracije za područje 
Republike Hrvatske od prije 1. srpnja 2013. može 
tužbom zahtijevati zabranu uporabe u Republici 
Hrvatskoj žiga Europske unije kojem je učinak u skladu 
s člankom 107. ovoga Zakona proširen na područje 
Republike Hrvatske. Podnositelj tužbe mora dokazati 
da je uporaba žiga Europske unije u sukobu s njegovim 
žigom zbog nekog od razloga propisanih člankom 11. 
stavkom 2. ovoga Zakona.
ZAŠTITA ŽIGA EUROPSKE UNIJE OD POVREDE
Članak 112.
Na zaštitu u Republici Hrvatskoj u slučaju povrede 
žiga Europske unije primjenjuju se Uredba o žigu 
Europske unije te na odgovarajući način odredbe 
ovoga Zakona kojima se uređuje zaštita u slučaju 
povrede nacionalnog žiga.
SUD NADLEŽAN ZA ŽIG EUROPSKE UNIJE
Članak 113.
(1) Trgovački sud u Zagrebu je u Republici Hrvatskoj 
sud žiga Europske unije nadležan za odlučivanje u 
prvom stupnju, u smislu Uredbe o žigu Europske unije.
(2) Visoki trgovački sud Republike Hrvatske je sud 
žiga Europske unije u Republici Hrvatskoj nadležan za 
odlučivanje u drugom stupnju, u smislu Uredbe o žigu 
Europske unije.26DIO DESETI
ZAJEDNIČKE ODREDBE O POSTUPCIMA PRED 
ZAVODOM
NADLEŽNOST ZAVODA
Članak 114.
(1) Zavod provodi upravni postupak za registraciju 
žiga, za proglašenje žiga ništavim, za opoziv žiga te 
obavlja druge upravne i stručne poslove u pogledu 
zaštite žiga.
(2) Protiv rješenja Zavoda žalba nije dopuštena, ali 
može se pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom 
u Zagrebu.
(3) Postupak iz stavka 2. ovoga članka je hitan.
POKRETANJE POSTUPAKA
Članak 115.
Zahtjevi za pokretanje upravnih postupaka iz 
nadležnosti Zavoda moraju sadržavati podatke koji se 
propisuju Pravilnikom.
NASTAVAK POSTUPKA
Članak 116.
(1) Ako je podnositelj prijave za registraciju žiga 
ili nositelj žiga propustio u roku izvršiti neku radnju 
u postupku pred Zavodom čega je neposredna 
posljedica gubitak prava iz prijave žiga ili gubitak žiga, 
može podnijeti zahtjev za nastavak postupka u vezi s 
prijavom žiga ili žigom. Zavod će dopustiti nastavak 
postupka pod uvjetom da podnositelj:
1. podnese zahtjev za nastavak postupka i izvrši sve 
propuštene radnje u roku iz stavka 2. ovoga članka i
2. uplati upravnu pristojbu i naknadu troškova za 
podnošenje zahtjeva za nastavak postupka.
(2) Zahtjev za nastavak postupka može se podnijeti 
u roku od dva mjeseca od dana saznanja za pravne 
posljedice iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Ako propuštene radnje nisu izvršene u roku iz 
stavka 2. ovoga članka, zahtjev za nastavak postupka 
odbacuje se rješenjem.
(4) Zahtjev za nastavak postupka ne može se 
podnijeti ako je propušten rok:
1. iz stavka 2. ovoga članka
2. iz članka 37. stavka 1. ovoga Zakona i članka 38. 
stavka 1. ovoga Zakona
3. iz članka 40. stavaka 1. i 4. ovoga Zakona
4. iz članka 56. stavka 3. ovoga Zakona
5. za pokretanje upravnog spora iz članka 114. 
stavka 2. ovoga Zakona
6. za podnošenje zahtjeva za povrat u prijašnje 
stanje prema odredbama Zakona o općem upravnom 
postupku
7. za sve radnje u postupcima pred Zavodom u 
kojima sudjeluje više stranaka.
(5) Ako je Zavod udovoljio zahtjevu iz stavka 1. 
ovoga članka, smatrat će se da posljedice propuštanja 
roka nisu nastupile te će se poništiti sva rješenja koje 
je donio u vezi s propuštanjem.UPRAVNE PRISTOJBE I NAKNADE TROŠKOVA 
POSTUPKA
Članak 117.
Za postupke propisane ovim Zakonom plaćaju 
se upravne pristojbe i naknade troškova postupka u 
skladu s posebnim propisima.
UVJERENJE O PRAVU PRVENSTVA
Članak 118.
Na zahtjev podnositelja prijave za registraciju žiga 
ili nositelja žiga i nakon uplate propisane upravne 
pristojbe i naknade troškova, Zavod izdaje uvjerenje 
o pravu prvenstva.
REGISTAR ŽIGOVA
Članak 119.
(1) Zavod vodi registar žigova koji sadrži sljedeće 
unose koji se odnose na nacionalne prijave i registracije 
žiga:
1. datum podnošenja prijave
2. broj spisa prijave
3. datum objave prijave
4. ime i adresu podnositelja prijave žiga ili nositelja 
žiga
5. ime i poslovnu adresu opunomoćenika
6. izgled žiga s podacima o njegovoj prirodi te, ako 
je primjenjivo, opis žiga
7. naznake proizvoda i usluga prema nazivima
8. podatke o zahtjevima za pravo prvenstva u 
skladu s člankom 37. ovoga Zakona
9. podatke o zahtjevima za izložbeno pravo 
prvenstva u skladu s člankom 38. ovoga Zakona
10. podatak o senioritetu registriranog nacionalnog 
žiga u skladu s člankom 110. stavkom 2. ovoga Zakona
11. izjavu da je znak stekao razlikovni karakter kao 
posljedicu njegove uporabe u skladu s člankom 9. 
stavkom 2. ovoga Zakona
12. naznaku da je žig zajednički žig
13. naznaku da je žig jamstveni žig
14. datum registracije žiga u registru i registarski 
broj
15. podatak o međunarodnoj registraciji žiga u kojoj 
je naznačena Republika Hrvatska koja je pretvorena 
(transformirana) u nacionalnu prijavu u skladu s 
člankom 103. ovoga Zakona
16. podatak o prijavi ili registraciji žiga Europske 
unije koja je pretvorena u nacionalnu prijavu u skladu 
s člankom 109. ovoga Zakona.
(2) Registar također sadrži sljedeće unose, pri 
čemu se svakom unosu dodaje datum upisa:
1. promjene imena, adrese ili državljanstva 
podnositelja prijave ili nositelja nacionalnog žiga 
ili promjena države njegova domicila ili sjedišta ili 
poslovnog nastana
2. promjene imena ili poslovne adrese 
opunomoćenika
3. ako je imenovan novi opunomoćenik, imena i 
poslovne adrese toga opunomoćenika274. izmjene i promjene žiga, u skladu s člancima 57. 
i 58. ovoga Zakona, i ispravaka pogrešaka
5. obavijesti o izmjeni pravila kojima se uređuje 
uporaba zajedničkog žiga odnosno jamstvenog žiga u 
skladu s člankom 76. ovoga Zakona odnosno člankom 
85. ovoga Zakona
6. potpunih ili djelomičnih prijenosa u skladu s 
člankom 22. ovoga Zakona
7. zabilježbe nastanka ili prijenosa stvarnih prava 
u skladu s člankom 25. ovoga Zakona
8. zabilježbe izvršenja u skladu s člankom 26. 
te stečajnog postupka ili predstečajnog postupka u 
skladu s člankom 27. ovoga Zakona
9. davanja licencije ili prijenosa licencije u skladu s 
člankom 29. ovoga Zakona i, ako je primjenjivo, vrstu 
licencije
10. produljenja registracije u skladu s člankom 56. 
ovoga Zakona, datuma od kojega ima učinak i svih 
ograničenja u skladu s člankom 56. stavkom 6. ovoga 
Zakona
11. prestanka vrijednosti registracije u skladu s 
člankom 56. ovoga Zakona
12. izjava nositelja žiga o odustanku ili odricanju 
u skladu s člankom 50. odnosno člankom 60. ovoga 
Zakona
13. datuma podnošenja i podataka o prigovoru u 
skladu s člankom 45., o zahtjevu za opoziv u skladu s 
člankom 61. ili o prijedlogu za proglašenje ništavosti u 
skladu s člankom 64. odnosno člankom 65. ili datuma 
podnošenja tužbe u skladu s člankom 114. stavkom 
2. ovoga Zakona
14. datuma i sadržaja rješenja o prigovoru u skladu 
s člankom 50., o zahtjevu za opoziv u skladu s člankom 
63. ili o prijedlogu za proglašenje žiga ništavim u skladu 
s člankom 70. ili o presudi povodom tužbe u skladu s 
člankom 114. stavkom 2. ovoga Zakona
15. primitka zahtjeva za pretvaranje prijave žiga 
Europske unije ili registracije žiga Europske unije 
u nacionalnu prijavu žiga u skladu s člankom 109. 
stavkom 1. ovoga Zakona
16. brisanja upisanog opunomoćenika u skladu sa 
stavkom 1. točkom 5. ovoga članka
17. promjene ili brisanja iz registra podataka koji se 
navode u točkama 7., 8. i 9. ovoga stavka
18. zamjene nacionalnog registriranog žiga 
međunarodnom registracijom u skladu s člankom 106. 
ovoga Zakona
19. datuma i broja međunarodne registracije koja 
se temelji na nacionalnoj prijavi žiga ili nacionalnoj 
registraciji žiga u skladu s člankom 93. ovoga Zakona
20. razdvajanja prijave u skladu s člankom 52. te 
razdvajanja registracije u skladu s člankom 59. ovoga 
Zakona, zajedno s točkama navedenima u stavku 2. 
ovoga članka s obzirom na razdvojenu registraciju, 
kao i popisa proizvoda i usluga izmijenjene izvorne 
registracije
21. brisanja upisa u registar ili objave prijave ili 
registracije žiga radi uklanjanja pogrešaka i očitih 
propusta u skladu s člankom 121. ovoga Zakona
22. obavijesti o izmjeni pravila kojima se uređuje 
uporaba zajedničkog odnosno jamstvenog žiga u skladu s člankom 76. odnosno u skladu s člankom 85. 
ovoga Zakona.
(3) Nositelj nacionalnog žiga obavješćuje se o 
svakoj promjeni u registru.
(4) Svaka osoba ima pravo uvida u registar žigova.
(5) Na zahtjev svake zainteresirane osobe i nakon 
uplate propisane upravne pristojbe i naknade troškova 
Zavod izdaje izvadak i ispis iz registra žigova.
(6) Podaci koji se odnose na unose određene 
u stavcima 1. i 2. ovoga članka, uključujući osobne 
podatke, obrađuju se u svrhu:
1. upravljanja prijavama i/ili registracijama kako je 
opisano u ovom Zakonu i Pravilniku o žigu
2. održavanja javnog registra u svrhu pregleda 
od strane tijela javne vlasti i gospodarskih subjekata 
te njihova informiranja, kako bi im se omogućilo 
ostvarivanje prava koja su im dodijeljena ovim Zakonom 
i kako bi bili obaviješteni o postojanju ranijih prava koja 
pripadaju trećim stranama
3. izrade izvješća i statističkih podataka koji 
omogućuju da Zavod optimizira svoje operacije i 
poboljša funkcioniranje sustava.
(7) Svi podaci, uključujući osobne podatke, koji 
se odnose na unose u stavcima 1. i 2. ovoga članka, 
smatraju se podacima od javnog interesa i može im 
pristupiti bilo koja treća strana. Radi pravne sigurnosti 
unosi u registru vode se na neodređeno vrijeme.
POVJERLJIVE INFORMACIJE
Članak 120.
(1) Kada u postupcima pred Zavodom stranka 
dostavi dokaze koji sadrže poslovne tajne i povjerljive 
informacije i tako ih označi, Zavod može na zahtjev 
stranke poduzeti potrebne mjere radi zaštite poslovnih 
tajni i povjerljivih informacija, među ostalim:
– odrediti da se dokumenti koji sadrže te informacije 
ne mogu umnožavati, već se može izvršiti uvid u 
Zavodu u te dokumente
– izuzeti od davanja na uvid dokumente koji sadrže 
te informacije, osim ako je uvid u te dijelove spisa 
opravdan zbog prevagujućih legitimnih interesa stranke 
koja traži uvid
– odrediti da se dokumenti koji sadrže te informacije 
zatvore u poseban omot koji se može otvarati 
samo u Zavodu, u kojem slučaju će se ponovno 
zatvoriti u poseban omot i na omotu naznačiti da je 
dokument razgledan, datum razgledavanja i tko je vršio 
razgledavanje.
(2) Prije davanja na uvid dokumenata koji sadrže 
poslovne tajne i povjerljive informacije Zavod će 
upozoriti osobe koje imaju pravo uvida u spis i 
dokumente koji sadrže te informacije o obvezi čuvanja 
tih informacija. Osobe koje su izvršile uvid u spis 
potpisuju izjavu o tome da su upoznate s obvezom 
čuvanja tajnosti.28ISPRAVLJANJE POGREŠAKA I OČITIH 
PROPUSTA
Članak 121.
(1) Ako upis u registar žiga ili objava prijave 
ili registracije žiga ili rješenje Zavoda sadrži očitu 
pogrešku do koje je došlo propustom Zavoda, Zavod 
će ispraviti pogrešku po službenoj dužnosti ili na zahtjev 
stranke.
(2) Zavod donosi rješenje kojim briše prijašnji upis u 
registar žiga ili prijašnju objavu odnosno kojim prijašnje 
rješenje koje sadrži očitu pogrešku ispravlja novim 
rješenjem kojim ispravlja takvu pogrešku te objavljuje 
ispravke pogrešno objavljenih podataka.
(3) Za zahtjev za ispravak pogrešaka iz stavka 1. 
ovoga članka ne plaća se upravna pristojba i naknada 
troškova.
PRETRAŽIVANJE
Članak 122.
Zavod obavlja, na zahtjev svake zainteresirane 
osobe, usluge pretraživanja na istovjetnost i sličnost 
prijavljenih i registriranih žigova koji imaju učinak u 
Republici Hrvatskoj.
ZASTUPANJE PRED ZAVODOM
Članak 123.
(1) Fizičke ili pravne osobe koje nemaju prebivalište 
ili stvarno i djelatno industrijsko ili trgovačko sjedište 
u Republici Hrvatskoj mogu ostvarivati prava iz ovoga 
Zakona u postupcima pred Zavodom samo preko 
ovlaštenih opunomoćenika.
(2) Opća načela zastupanja i posebni uvjeti na 
temelju kojih osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu 
ostvarivati prava iz ovoga Zakona uređeni su posebnim 
propisima.
ODLUČIVANJE O TROŠKOVIMA STRANAKA U 
POSTUPCIMA U KOJIMA SUDJELUJU DVIJE 
STRANKE ILI VIŠE NJIH
Članak 124.
(1) U postupcima pokrenutima pred Zavodom u 
kojima sudjeluju dvije stranke ili više njih s protivnim 
interesima, svaka stranka, ako je imala troškove, snosi 
svoje troškove u slučaju okončanja postupka:
1. odbacivanjem zahtjeva stranke za pokretanje 
postupka
2. obustavom postupka zbog odustanka stranke 
od pokrenutoga postupka ili zbog mirnog rješavanja 
spora stranaka ili zbog prestanka postojanja zakonskih 
pretpostavki za njegovo vođenje tijekom postupka
3. djelomičnim usvajanjem zahtjeva stranke.
(2) Ako su dvostranački ili višestranački postupci iz 
stavka 1. ovoga članka okončani rješenjem o potpunom 
usvajanju ili rješenjem o potpunom odbijanju zahtjeva 
stranke, troškove postupka snosi stranka za koju je 
postupak nepovoljno okončan.
(3) O troškovima postupka odlučuje se rješenjem kojim se okončava postupak.
DIO JEDANAESTI
GRAĐANSKOPRAVNA ZAŠTITA
OSOBE OVLAŠTENE ZAHTIJEVATI ZAŠTITU 
PRAVA
Članak 125.
(1) Osim nositelja žiga zaštitu prava iz ovoga 
Zakona može zahtijevati i nositelj licencije u onoj mjeri 
u kojoj je na to ovlašten temeljem pravnog posla ili 
zakona.
(2) Neovisno o odredbama ugovora o licenciji, 
stjecatelj licencije može pokrenuti postupak zbog 
povrede žiga samo uz suglasnost nositelja žiga. 
Međutim, stjecatelj isključive licencije može pokrenuti 
takav postupak ako nositelj žiga, nakon službene 
obavijesti, sam ne pokrene postupak zbog povrede 
žiga u odgovarajućem roku.
(3) Stjecatelj licencije, u svrhu dobivanja naknade 
za štetu koju je pretrpio, ima pravo umiješati se u 
postupak zbog povrede koji je pokrenuo nositelj žiga.
ZAHTJEVI ZBOG POVREDE ŽIGA
Članak 126.
(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzimanjem 
neke od radnji iz članka 11. ovoga Zakona povrijedila 
žig, nositelj žiga može tužbom zahtijevati utvrđenje 
povrede, prestanak povrede odnosno zabranu takve i 
slične povrede ubuduće.
(2) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzimanjem 
radnje prouzročila ozbiljnu prijetnju da će žig povrijediti, 
nositelj žiga može tužbom zahtijevati prestanak 
poduzimanja te radnje i zabranu povrede žiga.
(3) Zahtjevi iz stavaka 1. i 2. ovoga članka mogu 
se postaviti i protiv posrednika koji pruža usluge koje 
treća osoba koristi u radnjama kojima se povređuje žig 
odnosno od kojih prijeti povreda žiga.
(4) Ako pri uvozu proizvoda kojima se vrijeđa žig 
pošiljatelj djeluje u trgovačkom prometu, bez obzira 
na to radi li se o robi namijenjenoj za komercijalne 
svrhe ili za osobnu uporabu primatelja, nositelj žiga 
ima pravo tužbom protiv deklaranta i/ili primatelja robe 
zahtijevati utvrđenje povrede žiga kako bi se proizvodi 
mogli uništiti pod carinskim nadzorom u skladu s 
propisima Europske unije o carinskoj provedbi prava 
intelektualnog vlasništva. Utvrđenje povrede žiga u 
skladu s ovim člankom ne utječe na odgovornost 
deklaranta ili posjednika robe za povredu žiga.
ZAHTJEV ZA ODUZIMANJE I UNIŠTENJE ROBE 
KOJOM JE POČINJENA POVREDA
Članak 127.
(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzimanjem 
neke od radnji iz članka 11. ovoga Zakona povrijedila 
žig, nositelj žiga može tužbom zahtijevati da sud u 
odnosu na robu koja je obilježena znakom kojim se 
povređuje žig odnosno materijal i sredstva korištena za 29izradu i proizvodnju te robe odredi povlačenje s tržišta, 
potpuno uklanjanje s tržišta ili uništenje.
(2) Mjere iz stavka 1. ovoga članka sud će odrediti 
na trošak počinitelja povrede, osim ako postoje osobiti 
razlozi da tako ne odluči.
(3) Određivanje mjera iz stavka 2. ovoga članka 
ne utječe na pravo nositelja žiga na naknadu štete 
prouzročene povredom žiga.
(4) Prilikom određivanja mjera iz stavka 1. ovoga 
članka sud će paziti da one budu razmjerne naravi i 
intenzitetu povrede.
ZAHTJEV ZA NAKNADU ŠTETE, ZA 
UOBIČAJENU NAKNADU I ZA KORISTI 
STEČENE BEZ OSNOVE
Članak 128.
(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzimanjem 
neke od radnji iz članka 11. ovoga Zakona nositelju žiga 
prouzročila štetu, nositelj žiga može tužbom zahtijevati 
naknadu štete prema općim pravilima o naknadi štete i 
pravilima o naknadi štete prema ovome Zakonu.
(2) Protiv osobe koja je bez osnove u pravnom poslu, 
odluci suda ili zakonu, neovlaštenim poduzimanjem 
neke od radnji iz članka 11. ovoga Zakona povrijedila 
žig te time stekla neku korist, nositelj žiga može tužbom 
zahtijevati vraćanje ili naknađivanje tih koristi prema 
općim pravilima o stjecanju bez osnove.
(3) Zahtjevi iz stavaka 1. i 2. ovoga članka 
međusobno se ne isključuju.
(4) Prilikom određivanja visine naknade štete sud će 
uzeti u obzir sve odgovarajuće čimbenike, kao što su 
negativne gospodarske posljedice, uključujući izmaklu 
korist, koje je pretrpio oštećenik, svaku nepoštenu dobit 
koju je ostvario počinitelj povrede i, kada to smatra 
primjerenim, elemente koji nisu gospodarski čimbenici, 
kao što je neimovinska šteta koja je nositelju žiga 
nanesena neovlaštenim poduzimanjem neke od radnji 
iz članka 11. ovoga Zakona kojom se povređuje žig.
(5) Umjesto određivanja visine naknade štete 
prema stavku 4. ovoga članka sud može, kada to 
smatra primjerenim, odrediti visinu naknade štete protiv 
počinitelja povrede u visini iznosa naknade koja bi se 
u tim okolnostima mogla zahtijevati da je počinitelj 
povrede zatražio odobrenje za korištenje žiga.
ZAHTJEV ZA OBJAVU PRESUDE
Članak 129.
(1) Nositelj žiga može zahtijevati da pravomoćna 
presuda kojom se makar i djelomično udovoljilo 
zahtjevu usmjerenom na zaštitu žiga u slučaju povrede 
bude objavljena u sredstvima javnog priopćavanja na 
trošak tuženika.
(2) Sud će, u granicama tužbenog zahtjeva, odlučiti 
u kojem će sredstvu javnog priopćavanja presuda biti 
objavljena te hoće li se objaviti cijela presuda ili njezin 
dio.
(3) Ako sud odluči da se objavi samo dio presude, 
odredit će, u granicama tužbenog zahtjeva, da se objavi 
izreka i onaj dio presude iz kojeg je vidljivo o kakvoj se povredi radi i tko je povrijedio žig.
ZAHTJEV ZA DOSTAVU PODATAKA
Članak 130.
(1) Nositelj žiga koji je pokrenuo parnični postupak 
za zaštitu žiga od povrede može zahtijevati dostavu 
podataka o podrijetlu i distribucijskim kanalima robe 
ili usluga kojima se povređuje njegov žig.
(2) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka može se 
postaviti protiv osobe koja je tužena u parničnom 
postupku iz stavka 1. ovoga članka kao poseban 
tužbeni zahtjev ili kao manifestacijski zahtjev istaknut 
u stupnjevitoj tužbi.
(3) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka može se 
postaviti i protiv:
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske 
djelatnosti posjeduje robu za koju se sumnja da se 
njome povređuje žig
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske 
djelatnosti koristi usluge za koje se sumnja da se njima 
povređuje žig
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske 
djelatnosti pruža usluge koje se koriste u radnjama za 
koje se sumnja da se njima povređuje žig ili
– osobe koja je od jedne od osoba iz stavka 2. 
ovoga članka odnosno podstavaka 1. do 3. ovoga 
stavka označena kao osoba koja sudjeluje u proizvodnji 
ili distribuciji robe ili davanju usluga za koje se sumnja 
da se njima povređuje žig.
(4) Zahtjev is stavka 1. ovoga članka podnesen 
protiv neke od osoba navedenih u stavku 2. ovoga 
članka podnosi se kao poseban tužbeni zahtjev ili kao 
manifestacijski zahtjev istaknut u stupnjevitoj tužbi 
protiv navedenih osoba kao suparničara u tužbi protiv 
osobe koja je tužena u parničnom postupku iz stavka 
1. ovoga članka.
(5) Zahtjev za dostavu podataka o podrijetlu robe 
i distribucijskim kanalima robe ili usluga iz stavka 1. 
ovoga članka može, među ostalima, obuhvaćati:
– podatke o imenima i adresama proizvođača i 
distributera, dobavljača i drugih prijašnjih posjednika 
robe odnosno davatelja usluga, kao i prodavača 
na veliko i prodavača na malo kojima je ta roba 
namijenjena
– podatke o količinama proizvedene, izrađene, 
isporučene, primljene ili naručene robe ili usluga, kao 
i cijenama ostvarenima za odnosnu robu i usluge.
(6) Osoba prema kojoj je postavljen zahtjev na 
dostavu podataka iz stavaka 2. ili 3. ovoga članka 
može odbiti dostavu tih podataka zbog istih razloga 
zbog kojih se prema pravilima općeg propisa kojim se 
uređuje parnični postupak može uskratiti svjedočenje.
(7) Ako osoba prema kojoj je postavljen zahtjev na 
dostavu podataka iz stavaka 2. ili 3. ovoga članka odbije 
dostavu podataka bez opravdanog razloga, odgovara 
za štetu u skladu s odredbama općeg propisa kojim 
se uređuju obvezni odnosi.
(8) Odredbe ovoga članka ne utječu na propise o 
načinu korištenja povjerljivih podataka u građanskim 
i kaznenim postupcima, na propise kojima se uređuje 30odgovornost za zlouporabu prava na dobivanje 
podataka te na propise kojima se uređuje obrada i 
zaštita osobnih podataka.
PRIBAVLJANJE DOKAZA TIJEKOM PARNIČNOG 
POSTUPKA
Članak 131.
(1) Kada se stranka u parničnom postupku poziva 
na ispravu ili druge dokaze koji su određeni ili odredivi 
i tvrdi da se oni nalaze kod druge stranke ili treće 
osobe, ili su im dostupni, sud će te osobe pozvati da 
u određenom roku podnesu isprave odnosno dokaze.
(2) U prijedlogu za podnošenje dokaza stranka 
mora učiniti vjerojatnim da se ti dokazi nalaze kod druge 
stranke ili treće osobe odnosno da su im dostupni, a 
ako je predlagatelj tužitelj, on mora učiniti vjerojatnim 
i postojanje svoje tražbine.
(3) Kada nositelj žiga kao tužitelj u tužbi tvrdi da 
se dogodila povreda žiga u obavljanju gospodarske 
djelatnosti radi stjecanja gospodarske ili ekonomske 
koristi i tijekom postupka učini to vjerojatnim, te kada 
se u postupku poziva na bankovne, financijske ili slične 
ekonomske dokumente, isprave i slične dokaze i tvrdi 
da se oni nalaze kod druge stranke ili su joj dostupni, 
sud će tu stranku pozvati da podnese te dokaze, 
ostavljajući joj za to određeni rok.
(4) Prije nego što donese odluku kojom drugoj 
stranki odnosno trećoj osobi nalaže podnošenje 
dokaza, sud će ih pozvati da se o tome izjasne.
(5) Kad stranka odnosno treća osoba tvrdi da se 
dokaz ne nalazi kod nje odnosno da joj nije dostupan, 
sud može radi utvrđivanja te činjenice izvoditi dokaze.
(6) U pogledu prava stranke da uskrati podnošenje 
dokaza na odgovarajući se način primjenjuju odredbe 
općeg propisa kojim se uređuje parnični postupak o 
pravu na uskratu svjedočenja.
(7) Prilikom odlučivanja o prijedlogu za otkrivanje 
dokaza sud će uzeti u obzir i ocijeniti interese stranke 
koja traži podnošenje dokaza u odnosu na interese 
druge stranke i trećih osoba od kojih se podnošenje 
dokaza traži, uzevši u obzir, među ostalim, interes tih 
osoba da:
1. se ne otkrivaju dokazi ako se predmetne činjenice 
mogu utvrditi i na temelju drugih dostupnih dokaza
2. dokazi budu određeni koliko je to moguće s 
obzirom na okolnosti pojedinog slučaja te da budu 
značajni za postupak
3. opseg i trošak podnošenja ne budu toliki da su 
u očitom nerazmjeru sa značenjem činjenica koje se 
žele utvrditi ili
4. se zaštite vlastite ili tuđe poslovne tajne.
(8) Interes tuženika da izbjegne postupke naknade 
štete odnosno da spriječi tužiteljev uspjeh u postupku 
nije opravdan razlog za uskraćivanje podnošenja 
dokaza koji mu idu na štetu.
(9) Ako je izvođenje dokaza iz stavka 3. ovoga 
članka ili podnošenje dokaza temeljem ovoga članka 
povezano s određenim troškovima za treću osobu, sud 
će pozvati predlagatelja da položi predujam troškova.
(10) Ako stranka ne postupi po odluci suda kojom joj se nalaže podnošenje dokaza, sud će, s obzirom 
na sve okolnosti, po svom vlastitom uvjerenju ocijeniti 
od kakva je značenja to što stranka kod koje se dokaz 
nalazi neće postupiti po rješenju suda kojim joj se 
nalaže da podnese dokaz ili protivno uvjerenju suda 
poriče da se dokaz nalazi kod nje.
(11) Protiv odluke suda o prijedlogu za podnošenje 
dokaza strankama u postupku žalba nije dopuštena.
(12) Na temelju odluke kojom je trećoj osobi 
naloženo podnijeti dokaz sud će na prijedlog provesti 
ovrhu po pravilima postupka osiguranja i prije 
pravomoćnosti toga rješenja.
(13) Treća osoba ima pravo na naknadu opravdanih 
troškova koje je imala u vezi s otkrivanjem dokaza.
(14) Trošak iz stavka 13. ovoga članka treća osoba 
treba zatražiti u roku od 15 dana nakon potpunog 
postupanja po odluci suda.
PRIVREMENE MJERE ZBOG POVREDE ŽIGA
Članak 132.
(1) Na zahtjev nositelja žiga koji učini vjerojatnim da 
mu je žig povrijeđen ili da prijeti opasnost od povrede 
žiga, sud može odrediti bilo koju privremenu mjeru koja 
je usmjerena na prestanak ili sprječavanje povrede, 
među ostalim:
– naložiti protivniku osiguranja da prestane 
odnosno odustane od radnji kojima se povređuje žig; 
ovaj nalog sud može izreći i protiv posrednika čije 
usluge koriste treće osobe da bi povrijedile žig
– odrediti oduzimanje ili predaju robe za koju se 
sumnja da je protupravno obilježena žigom kako bi se 
spriječilo njezino stavljanje u promet ili njezin promet 
na tržištu.
(2) Na zahtjev nositelja žiga koji učini vjerojatnim 
da mu je žig povrijeđen u obavljanju djelatnosti radi 
pribavljanja gospodarske ili ekonomske koristi, te 
da mu zbog takve povrede prijeti nenadoknadiva 
šteta, osim privremenih mjera iz stavka 1. ovoga 
članka sud može odrediti i zapljenu pokretnina ili 
nekretnina u vlasništvu protivnika osiguranja koje 
nisu u neposrednoj vezi s povredom, kao i zabranu 
raspolaganja sredstvima na računu kod financijskih 
institucija i zabranu raspolaganja drugom imovinom.
(3) Radi određivanja i provedbe privremene 
mjere iz stavka 2. ovoga članka sud može zahtijevati 
od protivnika osiguranja ili drugih osoba koje time 
raspolažu dostavu bankovnih, financijskih i drugih 
ekonomskih podataka, ili pristup drugim potrebnim 
podacima i dokumentima. Sud je dužan osigurati 
čuvanje tajnosti te zabraniti svaku zlouporabu ovih 
podataka.
(4) Privremena mjera iz stavka 1. ovoga članka 
može se izreći i bez obavješćivanja protivnika 
osiguranja ako predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim 
da u protivnom privremena mjera neće biti učinkovita, ili 
da prijeti opasnost od nastanka nenadoknadive štete.
(5) Privremena mjera iz stavka 2. ovoga članka 
može se izreći i bez obavješćivanja protivnika 
osiguranja ako predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim 
da u protivnom privremena mjera neće biti učinkovita 31ili da je s obzirom na osobito teške okolnosti povrede 
to potrebno.
(6) Ako je privremena mjera izrečena bez 
obavješćivanja protivnika osiguranja, sud će rješenje 
o privremenoj mjeri, odmah po njezinoj provedbi, 
dostaviti protivniku osiguranja.
(7) U rješenju kojim se određuje privremena mjera 
sud će odrediti i trajanje te mjere, a ako je mjera 
određena prije podnošenja tužbe, i rok u kojemu 
predlagatelj osiguranja mora podnijeti tužbu radi 
opravdanja mjere.
(8) Sud će odrediti rok iz stavka 7. ovoga članka 
tako da iznosi najviše 31 kalendarski dan od dana 
dostave rješenja predlagatelju osiguranja.
(9) Odredbe ovoga članka ne utječu na mogućnost 
određivanja privremenih mjera prema drugim 
odredbama ovoga Zakona i općeg propisa kojim se 
uređuje postupak osiguranja.
PRIVREMENE MJERE ZA OSIGURANJE 
DOKAZA
Članak 133.
(1) Na zahtjev nositelja žiga koji učini vjerojatnim 
da mu je žig povrijeđen ili da prijeti opasnost od 
povrede žiga, sud može odrediti privremenu mjeru radi 
osiguranja dokaza.
(2) Privremenom mjerom iz stavka 1. ovoga članka 
sud, među ostalim, može odrediti:
– izradu detaljnog opisa robe kojom se povređuje 
žig, uz uzimanje ili bez uzimanja primjeraka
– oduzimanje robe za koju se učini vjerojatnim da 
se njome povređuje žig i/ili
– oduzimanje materijala i sredstava koji su 
upotrijebljeni za izradu i distribuciju robe za koju 
se učini vjerojatnim da se njome povređuje žig te 
oduzimanje dokumentacije koja se na to odnosi.
(3) Privremena mjera iz ovoga članka može se 
izreći i bez obavješćivanja protivnika osiguranja 
ako predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim da 
prijeti opasnost od uništenja dokaza ili od nastanka 
nenadoknadive štete.
(4) Ako je privremena mjera izrečena bez 
obavješćivanja protivnika osiguranja, sud će rješenje 
o privremenoj mjeri, odmah po njezinoj provedbi, 
dostaviti protivniku osiguranja.
(5) U rješenju kojim se određuje privremena mjera 
sud će odrediti i trajanje te mjere, a ako je mjera 
određena prije podnošenja tužbe, i rok u kojemu 
predlagatelj osiguranja mora podnijeti tužbu radi 
opravdanja mjere.
(6) Sud će odrediti rok iz stavka 5. ovoga članka 
tako da iznosi najviše 31 kalendarski dan od dana 
dostave rješenja predlagatelju osiguranja.
(7) Odredbe ovoga članka ne utječu na mogućnost 
suda da naloži mjere za osiguranje dokaza u skladu s 
odredbama općeg propisa kojim se uređuje postupak 
osiguranja.NOVČANA KAZNA
Članak 134.
(1) Sud može zapriječiti novčanom kaznom i izreći 
novčanu kaznu protiv pravne ili fizičke osobe koja ne 
poštuje bilo koju mjeru donesenu temeljem članaka 
127., 132. i 133. ovoga Zakona.
(2) Pravnim osobama može se zapriječiti i izreći 
novčana kazna iz stavka 1. ovoga članka u iznosu od 
1000,00 do 30.000,00 kuna.
(3) Ako se novčana kazna zapriječi i izriče pravnoj 
osobi, sud će zapriječiti i izreći novčanu kaznu iz stavka 
1. ovoga članka u iznosu od 5000,00 do 30.000,00 kuna 
i odgovornim osobama u pravnoj osobi ako utvrdi da 
su te osobe činom ili propustom prouzročile kažnjivo 
djelo pravne osobe.
(4) Fizičkim osobama može se zapriječiti i izreći 
novčana kazna iz stavka 1. ovoga članka u iznosu od 
1000,00 do 30.000,00 kuna.
(5) Ako osoba kojoj je sud, u skladu s ovim 
Zakonom, zaprijetio novčanom kaznom ne postupi 
po nalogu suda, sud će joj izreći tu kaznu i, u slučaju 
potrebe, zaprijetiti joj novim kaznama te ih izricati sve 
dok ta osoba ne postupi po nalogu suda.
(6) Ako fizička osoba kojoj je izrečena novčana 
kazna ne plati tu kaznu u roku koji je određen odlukom 
suda, ta će se kazna zamijeniti zatvorskom kaznom po 
pravilima kaznenoga prava o zamjeni novčane kazne 
zatvorskom kaznom. Ukupan zbroj zatvorskih kazni 
kojima su nekoj osobi zamijenjene izrečene novčane 
kazne ne može u istom postupku prijeći šest mjeseci.
(7) Zatvorska kazna izrečena prema odredbama 
ovoga Zakona izvršava se na način propisan za 
izvršenje zatvorske kazne izrečene u kaznenom 
postupku.
(8) Izrečenu novčanu kaznu i zatvorsku kaznu sud 
će izvršiti po službenoj dužnosti, a troškovi izvršenja 
padaju na teret državnoga proračuna.
(9) Novčana kazna u smislu odredaba ovoga članka 
ne utječe na kaznenu odgovornost osoba koje su u 
postupcima prema ovom Zakonu kažnjene novčanom 
kaznom, ali će se kazna izrečena prema odredbama 
ovoga Zakona uračunati u kaznu izrečenu u kaznenom 
postupku.
(10) O kažnjavanju novčanom kaznom odlučuje 
sud rješenjem. Na rješenje o kažnjavanju dopuštena 
je žalba u roku od tri dana od dana dostave rješenja. O 
žalbi na rješenje o kažnjavanju odlučuje sud drugoga 
stupnja u roku od osam dana od dana primitka žalbe.
(11) Žalba iz stavka 10. ovoga članka odgađa 
ovršnost rješenja.
Hitnost i primjena odredaba drugih zakona
Članak 135.
(1) Postupci zbog povrede žiga iz ovoga Zakona 
su hitni.
(2) U postupku u parnicama zbog povrede žiga rok 
za odgovor na tužbu je osam dana od dana dostave 
tužbe tuženiku.
(3) U sporovima zbog povrede žiga ročište za 
glavnu raspravu mora se održati u roku od 30 dana od 
dana primitka odgovora na tužbu.32(4) U postupku u parnicama postupak zbog 
povrede žiga pred prvostupanjskim sudom mora se 
okončati u roku od godine dana od dana podnošenja 
tužbe.
(5) U postupku u parnicama zbog povrede žiga 
drugostupanjski je sud dužan donijeti odluku o žalbi 
podnesenoj protiv odluke prvostupanjskog suda u roku 
od šest mjeseci od dana primitka žalbe.
(6) Rješenje o privremenoj mjeri donosi se u roku od 
30 dana od dana podnošenja prijedloga za određivanje 
privremene mjere.
(7) Na zahtjev suda ili neke od stranaka u postupku 
zbog povrede žiga Zavod će odmah uzeti u rad 
prijedlog za proglašenje ništavim rješenja o registraciji 
toga žiga odnosno zahtjev za opoziv toga žiga, koji je 
podnesen prije ili tijekom parnice, i žurno po njemu 
postupati. Sud će odrediti prekid postupka do konačne 
odluke o prijedlogu za proglašenje ništavim rješenja o 
registraciji žiga. Sud će s obzirom na okolnosti slučaja 
odlučiti hoće li odrediti prekid postupka do konačne 
odluke o opozivu žiga.
DIO DVANAESTI
ODREDBE O NADZORU I PREKRŠAJNE 
ODREDBE
NADZOR NAD PROVEDBOM ZAKONA
Članak 136.
Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona 
provode inspektori i drugi ovlašteni državni službenici 
sukladno posebnom propisu kojim se uređuje 
nadležnost za obavljanje inspekcijskih poslova u 
području prava intelektualnog vlasništva.
UPRAVNI NADZOR
Članak 137.
Upravni nadzor na provedbom ovoga Zakona 
i propisa donesenih na temelju njega provodi 
ministarstvo nadležno za nadzor nad radom Zavoda.
PREKRŠAJNE ODREDBE
Članak 138.
(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 
kuna kaznit će se pravna osoba ako bez suglasnosti 
nositelja registriranog žiga:
1. vrijeđa pravo žiga tako da znak koji je istovjetan 
sa žigom rabi u trgovačkom prometu u vezi s 
proizvodima i uslugama koji su istovjetni s onima za 
koje je žig registriran (članak 11. stavak 2. točka 1.)
2. vrijeđa pravo žiga tako da znak koji je istovjetan 
ili sličan žigu rabi u trgovačkom prometu u vezi s 
proizvodima i uslugama koji su istovjetni ili slični 
onima za koje je žig registriran, ako postoji vjerojatnost 
dovođenja javnosti u zabludu u Republici Hrvatskoj; 
vjerojatnost dovođenja u zabludu uključuje vjerojatnost 
dovođenja u vezu tog znaka i žiga (članak 11. stavak 
2. točka 2.)3. vrijeđa pravo žiga tako da znak koji je istovjetan 
ili sličan žigu rabi u trgovačkom prometu neovisno o 
tome jesu li proizvodima i uslugama istovjetni, slični ili 
nisu slični onima za koje je žig registriran, ako taj žig ima 
ugled u Republici Hrvatskoj i uporaba toga znaka bez 
opravdanog razloga nepošteno iskorištava razlikovni 
karakter ili ugled takvog žiga ili im šteti (članak 11. 
stavak 2. točka 3.)
4. znak kojim se vrijeđa pravo žiga ističe na 
proizvodima ili njihovim pakiranjima (članak 11. stavak 
3. točka 1. u vezi s člankom 11. stavkom 2.)
5. nudi proizvode obilježene znakom kojim se 
vrijeđa pravo žiga, stavlja na tržište ili skladišti u te 
svrhe ili nudi i pruža usluge pod tim znakom (članak 
11. stavak 3. točka 2. u vezi s člankom 11. stavkom 2.)
6. uvozi ili izvozi proizvode obilježene znakom kojim 
se vrijeđa pravo žiga (članak 11. stavak 3. točka 3. u 
vezi s člankom 11. stavkom 2.)
7. upotrebljava znak kojim se vrijeđa pravo žiga 
kao trgovački naziv ili naziv trgovačkog društva ili dijela 
trgovačkog naziva odnosno dijela naziva trgovačkog 
društva (članak 11. stavak 3. točka 4. u vezi s člankom 
11. stavkom 2.)
8. znak kojim se vrijeđa pravo žiga upotrebljava 
na poslovnim dokumentima i u oglašavanju (članak 
11. stavak 3. točka 5. u vezi s člankom 11. stavkom 2.)
9. znak kojim se vrijeđa pravo žiga upotrebljava 
na nedopušten način u komparativnom oglašavanju 
na način koji je protivan propisima Europske unije 
ili propisima Republike Hrvatske o zavaravajućem i 
komparativnom oglašavanju (članak 11. stavak 3. točka 
6. u vezi s člankom 11. stavkom 2.).
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će 
se novčanom kaznom od 5000,00 do 10.000,00 kuna 
i odgovorna osoba u pravnoj osobi.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će 
se novčanom kaznom od 2000,00 do 10.000,00 kuna 
fizička osoba.
(4) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će 
se novčanom kaznom od 5000,00 do 50.000,00 kuna 
fizička osoba obrtnik odnosno osoba koja obavlja 
drugu samostalnu djelatnost kada su prekršaj počinile 
u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne 
djelatnosti.
DIO TRINAESTI
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 139.
(1) Postupci koji nisu dovršeni do dana stupanja na 
snagu ovoga Zakona dovršit će se prema odredbama 
Zakona o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 
76/07., 30/09., 49/11. i 46/18.).
(2) Prijedlozi za proglašenje ništavosti podneseni 
nakon stupanja na snagu ovoga Zakona za žigove 
registrirane po propisima o žigu koji su vrijedili prije 
njegova stupanja na snagu riješit će se sukladno 
odredbama propisa o žigu koje su vrijedile na datum 
podnošenja prijave žiga.33Članak 140.
Ravnatelj Zavoda donijet će Pravilnik o žigu 
najkasnije u roku od dva mjeseca od dana stupanja 
na snagu ovoga Zakona.
Članak 141.
Do stupanja na snagu Pravilnika o žigu iz članka 
140. ovoga Zakona primjenjuju se odredbe Pravilnika 
o žigu (»Narodne novine«, br. 117/07., 66/11., 125/13. 
i 43/17.).
Članak 142.
Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje 
važiti Zakon o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03., 
54/05., 76/07., 30/09., 49/11. i 46/18.).
Članak 143.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.