TSFS 2011:XX 
VÄGTRAFIK 
Transportstyrelsens föreskrifter  
om motorredskap   
 TSFS 2011:XX 
 
Innehåll 
1 kap. Inledande bestämmels er .................................................................. 1  
Definition .................................................................................................. 2  
2 kap. EG-direktiv ....................................................................................... 2  
3 kap. ECE-re glementen ............................................................................. 6  
4 kap. Identifieri ngsmärkning .................................................................... 8  
5 kap. Bränslesystem ................................................................................... 9  
Bränslesystem för drivme del i vätske form ............................................... 9  
6 kap. El- och elek troniksystem .................................................................. 9  
7 kap. Avga ssystem .................................................................................... 10  
8 kap. Hjul system ...................................................................................... 10  
Övergripande  krav .................................................................................. 10  
Hjulsystem .............................................................................................. 10  
Däck ........................................................................................................ 10  
9 kap. Bu ller ............................................................................................... 11  
Utvändigt ford onsbulle r .......................................................................... 11  
10 kap. Styr ning ......................................................................................... 12  
11 kap. Brom ssystem ................................................................................. 13  
Definiti oner ............................................................................................. 13  
Övergripande  krav .................................................................................. 15  
Motorredskap klass I med undantag av motorredskap klass I inrättat 
som mobilkran ........................................................................................ 16  
Motorredskap klass I inrä ttat som mobilkran .......................................... 23  
Motorredskap kl ass II ............................................................................. 30  
12 kap. Backning sanordning .................................................................... 30  
13 kap. Konstrukti v hastig het ................................................................... 31  
14 kap. St omme .......................................................................................... 31  
15 kap. Karo sserier .................................................................................... 31  
16 kap. Stänkskydd .................................................................................... 32  
17 kap. Kopplings anordningar ................................................................. 34  
18 kap. Belysning och refle xer .................................................................. 35  
Belysningsinstallation ............................................................................. 35  
Definiti oner ............................................................................................. 35  
Allmänna krav ........................................................................................ 38  
Helljusstrålk astare ................................................................................... 41   
 TSFS 2010:XX 
 
Halvljusstrålk astare ................................................................................. 42  
Dimstrålkastare ....................................................................................... 44  
Främre positionslykta (parkeringsly kta) ................................................. 45  
Breddmarkeri ngslykt a ............................................................................. 46  
Körriktningsvi sare .................................................................................. 47  
Sidomarkerin gslykta ............................................................................... 50  
Sidomarkerings reflex .............................................................................. 51  
Bakre positionslykt a (baklykt a) .............................................................. 51  
Stopplykta  ............................................................................................... 53  
Dimbaklykta ........................................................................................... 53  
Backningsstrålk astare ............................................................................. 54  
Bakre reflex anordni ng ............................................................................ 54  
Skyltlykta ................................................................................................ 55  
Arbetsbely sning ...................................................................................... 56  
Varsellykta .............................................................................................. 56  
19 kap. Ljudsigna lanordni ng .................................................................... 57  
20 kap. Varnings triangel  ........................................................................... 57  
21 kap. Skyltar för utmä rkning av fo rdon .............................................. 58  
KM-skylt för motorre dskap kla ss I ......................................................... 58  
LGF-skylt för motorre dskap klass II ....................................................... 58  
22 kap. Varningslykta (orangegult ljus) .................................................. 59  
23 kap. Sikt och si kthjälpmed el ................................................................ 60  
Rutor ....................................................................................................... 60  
Backspeglar............................................................................................. 61  
Vindrutetorkare och vindrutespo lare....................................................... 63  
Defroster  ................................................................................................. 63  
24 kap. Hastighe tsmätare .......................................................................... 63  
25 kap. Manöv erorgan  .............................................................................. 64  
26 kap. Undantag för fordon som brukas av Försvarsmakten m.fl. ..... 65 
 TSFS 2010:XX 
 
  
 1Transportstyrelsens föreskrifter 
om motorredskap; 
beslutade den DATUM ÅR.  
Transportstyrelsen föreskriver1 följande med stöd av 8 kap. 16 § 
fordonsförordningen (2009:211). 
1 kap. Inledande bestämmelser 
1 §	Dessa föreskrifter innehåller nä rmare bestämmelser om fordons 
beskaffenhet och utrustning enligt fordonsförordningen (2009:211). 
Föreskrifterna ska tillämpas på motorredskap, dock inte bil ombyggd till 
motorredskap klass II. 
 
2 §  Bestämmelserna i dessa föreskrifter avseende områden som inte 
omfattas av harmoniserade regler gäller inte fordon, system, komponenter 
och separata tekniska enheter som antingen är  
1. lagligen tillverkade, satta på marknaden eller använda på allmän väg i 
en annan medlemsstat inom EU eller Turkiet, eller 
2. lagligen tillverkade i ett EFTA-land som har undertecknat EES-avtalet. 
Bestämmelserna ska däremot gälla i de fall då Transportstyrelsen, 
besiktningsorgan, polis eller bilinspektör kan visa att fordonet, systemet, 
komponenterna och de separata tekniska enheterna i fråga, vad gäller krav 
på utrustningen och kontroll av denna, inte uppnår en säkerhetsnivå som är 
likvärdig med den som garanteras genom dessa föreskrifter.  
 
3 §	De beteckningar som används i föreskrifterna har den betydelse som 
anges i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner, förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner, fordonslagen (2002:574) och fordonsförordningen 
(2009:211), om inte något annat anges. 
 
 
1 Anmälan har gjorts enligt Europaparlamente ts och rådets direktiv 98/34/EG av den 
22 juni 1998 om ett informationsförfarande  beträffande tekniska standarder och 
föreskrifter samt beträffande föreskrifter för informationssamhä llets tjänster (EGT L 
204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ä ndrat genom Europaparlamentets och 
rådets direktiv 98/48/EG (EGT L 2 17, 5.8.1998, s. 18, Celex 31998L0048). 
 TSFS 2010:XX 
Utkom från trycket 
den DATUM ÅR. 
VÄGTRAFIK 
  
 TSFS 2011:XX 
 
2 4 §	Vid tillämpning av krav enligt EG-direktiv eller ECE-reglemente på 
nya fordon, ska den senaste gällande versionen av direktivet eller regle-mentet användas. 
Vid tillämpning av krav enligt EG-direktiv eller ECE-reglemente på 
fordon som tagits i bruk, ska den version av direktivet eller reglementet användas som var gällande då fordonet togs i bruk första gången, om inte 
något annat anges. 
I ett kodifierat direktiv ingår det upphävda grunddirektivets versioner.  
 
5 §	Med begreppet vara typgodkänd menas att en komponent, ett system, 
en separat teknisk enhet eller fordonstyp med avseende på installation av 
separat teknisk enhet eller komponent är av typgodkänt utförande i enlighet med EG-direktiv, ECE-reglemente elle r Transportstyrelsens föreskrifter. 
Med begreppet uppfylla kraven  menas att en komponent, ett system eller 
en separat teknisk enhet har provats  i enlighet med EG-direktiv, ECE-
reglemente eller Transportstyrelsens föreskrifter och har befunnits uppfylla 
de krav som där angivits. 
 
6 §	Med begreppen tas i bruk  och tagits i bruk  menas den tidpunkt då 
fordonet första gången börjar eller börjat användas för sitt ändamål. 
 
7 §	Vid kontroll av att krav på fordon enligt dessa föreskrifter är upp-
fyllda, ska fordonet stå på en slät horisontell yta och vara vid tjänstevikt i 
normalt tillstånd för färd, om inte något annat anges. 
Definition  
8 §	Följande definition används i dessa föreskrifter. 
 
motorredskap klass I 
inrättat som mobilkran motorredskap klass I inrättat som mobil-
kran med en lyftkapacitet av minst 10 ton eller i fråga om tornsvängkranar 
minst 4 ton 
 9 §	Undantag från dessa föreskrifter  prövas av Transportstyrelsen. 
 
10 § Fordon som tas eller har tagits i bruk före den 1 januari 2013 får trots 
vad som sägs nedan godkännas mot de standarder som anges för fordon som 
tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare. 
2 kap. EG-direktiv 
1 §	Direktiven enligt 2–8 §§ gäller i fråga om beskaffenhet och utrustning 
i den utsträckning som föreskrivs i kapitlen 4–25. Hänvisningar till grund-
direktiv innefattar även de ändringsdirektiv som anges i respektive paragraf 
nedan. 
  
 TSFS 2011:XX 
 
32 §	Rådets direktiv 70/157/EEG  av den 6 februari 1970 om  
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och 
avgassystemet för motorfordon2. 
Kommissionens direktiv 81/334/EEG av den 13 april 1981 om en 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/157/EEG om 
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten ljudnivå och 
avgassystemet för motorfordon3. 
Rådets direktiv 84/424/EEG av den 3 september 1984 om ändring av 
direktiv 70/157/EEG om tillnärmning av  medlemsstaternas lagstiftning om 
tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon4. 
Kommissionens direktiv 89/491/EEG av den 17 juli 1989 om anpassning 
till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/157/EEG, 70/220/EEG, 
72/245/EEG, 72/306/EEG, 80/1268/EEG och 80/1269/EEG om 
motorfordon5. 
Rådets direktiv 92/97/EEG av den 10 november 1992 om ändring av 
direktiv 70/157/EEG om tillnärmning av  medlemsstaternas lagstiftning om 
tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon6. 
Kommissionens direktiv 96/20/EG av den 27 mars 1996 om anpassning 
till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/157/EEG med avseende 
på tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon7. 
Kommissionens direktiv 1999/101/EG av den 15 december 1999 om 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/157/EEG om 
tillåten ljudnivå och avgassystemet för motorfordon8. 
Rådets direktiv 2006/96/EG av den 20 november 2006 om anpassning av 
vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för varor med anledning av 
Bulgariens och Rumäniens anslutning9. 
Kommissionens direktiv 2007/34/EG av den 14 juni 2007 om ändring av 
rådets direktiv 70/157/EEG vad gäller tillåten ljudnivå och avgassystemet 
för motorfordon för att anpassa direktivet till den tekniska utvecklingen10. 
 
3 §	Rådets	direktiv 70/311/EEG  av den 8 juni 1970 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om styrinrättningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon
11. 
 
2 EGT L 042, 23.2.1970, s. 16 (Celex 31970L0157) 
3 EGT L 131, 18.5.1981, s. 6 (Celex 31981L0334) 
4 EGT L 238, 6.9.1984, s. 31 (Celex 31984L0424) 
5 EGT L 238, 15.8.1989, s. 43 (Celex 31989L0491) 
6 EGT L 371, 19.12.1992, s. 1 (Celex 31992L0097) 
7 EGT L 92, 13.4.1996, s. 23 (Celex 31996L0020) 
8 EGT L 334, 28.12.1999, s. 41 (Celex 31999L0101) 
9 EUT L 363, 20.12.2006, s. 81 (Celex 32006L0096)  
10 EUT L 155, 15.6.2007, s. 49 (Celex 32007L0034)  
11 EGT L 133, 18.6.1970, s. 10 (Celex 31970L0311)   
 TSFS 2011:XX 
 
4 Kommissionens direktiv 92/62/EEG av den 2 juli 1992 om anpassning 
till teknisk utveckling av rådets direktiv 70/311/EEG om styrinrättningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon
12. 
Kommissionens direktiv 1999/7/EG av den 26 januari 1999 om 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 70/311/EEG om styrinrättningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon
13. 
 
4 §	Rådets direktiv 70/388/EEG  av den 27 juli 1970 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om ljudsignalanordningar på motorfordon14. 
 
5 §	Rådets direktiv 71/320/EEG  av den 26 juli 1971 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av 
motorfordon och släpvagnar till dessa fordon15. 
Kommissionens direktiv 74/132/EEG av den 11 februari 1974 om en 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv av den 26 juli 
1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning 
på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon16. 
Kommissionens direktiv 75/524/EEG av den 25 juli 1975 om anpassning 
till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG av den 26 juli 
1971 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon
17. 
Kommissionens direktiv 79/489/EEG av den 18 april 1979 om en 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa 
kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon
18. 
Kommissionens direktiv 85/647/EEG av den 23 december 1985 om 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om 
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa 
kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon19. 
Kommissionens direktiv 88/194/EEG av den 24 mars 1988 om 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om 
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon
20. 
Kommissionens direktiv 91/422/EEG av den 15 juli 1991 om anpassning 
till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om 
 
12 EGT L 199, 18.7.1992, s. 33 (Celex 31992L0062) 
13 EGT L 40, 13.2.1999, s. 36 (Celex 31999L0007) 
14 EGT L 176, 10.8.1970, s. 12 (Celex 31970L0388). 
15 EGT L 202, 6.9.1971, s. 37 (Celex 31971L0320)  
16 EGT L 74, 193.1974, s. 7 (Celex 31974L0132) 
17 EGT L 236, 8.9.1975, s. 3 (Celex 31975L0524) 
18 EGT L 128, 26.5.1979, s. 12 (Celex 31979L0489) 
19 EGT L 380, 31.12.1985, s. 1 (Celex 31985L0647) 
20 EGT L 92, 9.4.1988, s. 47 (Celex 31988L0194)  
 TSFS 2011:XX 
 
5tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa 
kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon21. 
Kommissionens direktiv 98/12/EG av den 27 januari 1998 om 
anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om 
tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa kategorier av motorfordon och släpfordon till dessa fordon
22. 
Kommissionens direktiv 2002/78/EG av den 1 oktober 2002 om 
anpassning av den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 71/320/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bromsutrustning på vissa 
kategorier av motorfordon och släpfordon till dessa fordon
23. 
Rådets direktiv 2006/96/EG av den 20 november 2006 om anpassning av 
vissa direktiv när det gäller fri rörlighet för varor med anledning av 
Bulgariens och Rumäniens anslutning24. 
 
6 §	Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/14/EG  av den 8 maj 
2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön 
från utrustning som är avsedd att användas utomhus25. 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/88/EG av den 14 december 
2005 om ändring av direktiv 2000/14/EG om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus
26. 
 
7 § Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG  av den 17 maj 
2006 om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (omarbetning)27.  
Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/127/EG av den 21 oktober 
2009 om ändring av direktiv 2006/42/EG vad gäller maskiner för applicering av beskämpningsmaskiner
 28. 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 596/2009 av den 
18 juni 2009 om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande  som anges i artikel 251 i fördraget, 
med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning 
till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del fyra
29. 
 
 
21 EGT L 233, 22.8.1991, s. 21 (Celex 31991L0422) 
22 EGT L 81, 18.3.1998, s. 1 (Celex 31998L0012) 
23 EGT L 267, 4.10.2002, s. 23 (Celex 32002L0078) 
24 EUT L 363, 20.12.2006, s. 81 (Celex 32006L0096) 
25 EGT L  162, 03.07.2000, s. 1 (Celex 32000L0014). 
26 EUT L 344, 27.12.2005, s. 44 (Celex 32005L0088). 
27 EUT L 157, 9.6.2006, s. 24 (Celex 32006L0042) 
28 EUT L 310, 25.11.2009, s. 29 (Celex 32009L0127) 
29 EUT L 188, 18.7.2009, s. 14 (Celex 32009R0596)  
 TSFS 2011:XX 
 
6 8 § Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/144/EG  av den 30 
november 2009 om vissa delar och egenskaper på jordbruks- och 
skogsbrukstraktorer med hjul30. 
Kommissionens direktiv 2010/52/EU av den 11 augusti 2010 om ändring 
genom anpassning av de tekniska bestämmelserna av rådets direktiv 
76/763/EEG vad gäller passagerarsäten för jordbruks- eller 
skogsbrukstraktorer med hjul och Europaparlamentets och rådets direktiv 
2009/144/EG om vissa delar och egenskaper på jordbruks- och 
skogsbrukstraktorer med hjul31. 
Kommissionens direktiv 2010/62/EU av den 8 september 2010 om 
ändring i form av anpassning av de tekniska bestämmelserna i rådets 
direktiv 80/720/EEG och 86/297/EEG samt Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2003/37/EG, 2009/60/EG och 2009/144/EG vad gäller 
typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer32. 
3 kap. ECE-reglementen 
1 §	Följande ECE-reglementen gäller i fråga om fordons beskaffenhet och 
utrustning i den utsträckning som föreskrivs i kapitlen 4–25. 
 ECE-reglemente 1  angående Uniform provisions concerning the approval 
of motor vehicle headlamps emitting an asymmetrical passing beam and/or a 
driving beam and equipped with filament lamps of categories R2 and/or HS1 . 
 
ECE-reglemente 2  angående Uniform provisions concerning the approval 
of incandescent electric lamps for headlamps emitting an asymmetrical passing beam or a driving beam or both.  
 
ECE-reglemente 3  angående Uniform provisions concerning the 
approval of retro-reflecting devices for power-driven vehicles and their trailers. 
 
ECE-reglemente 4 angående Uniform provisions for the approval of 
devices for the illumination of rear registration plates of motor vehicles 
(except motor cycles) and their trailers.  
 ECE-reglemente 5 angående Uniform provisions for the approval of 
motor vehicle ”sealed beam” headlamps (SB) emitting a European 
asymmetrical passing beam or a driving beam or both.  
 
ECE-reglemente 6  angående Uniform provisions concerning the 
approval of direction indicators for motor vehicles and their trailers. 
 
30 EUT L 27, 30.1.2010, s. 33 (Celex 32009L0144). 
31 EUT L 213, 13.8.2010, s. 37 (Celex 32010L0052). 
32 EUT L 238, 9.9.2010, s. 7 (Celex 32010L0062).  
 TSFS 2011:XX 
 
7 
ECE-reglemente 7  angående Uniform provisions concerning the 
approval of front and rear position (side) lamps, stop-lamps and end-outline 
marker lamps for motor vehicles (except motor cycles) and their trailers.  
 ECE-reglemente 8  angående Uniform provisions concerning the 
approval of motor vehicle headlamps emitting an asymmetrical passing 
beam or a driving beam or both and equipped with halogen filament lamps (H
1, H 2, H 3, HB 3, HB 4, H 7, H 8, H 9, HIR1, HIR2 and/or H 11). 
 
ECE-reglemente 13  angående Uniform provisions concerning the 
approval of vehicles of categories M, N and O with regard to breaking. 
 
ECE-reglemente 19  angående Uniform provisions concerning the 
approval of motor vehicle fog lamps. 
 
ECE-reglemente 20 angående Uniform provisions concerning the 
approval of motor vehicle headlamps emitting an asymmetrical passing 
beam or a driving beam or both and equipped with halogen filament lamps 
(H4 lamps). 
 
ECE-reglemente 27  angående Uniform provisions concerning the 
approval of advance-warning. 
 
ECE-reglemente 28  angående Uniform provisions concerning the 
approval of audible warning devices and of motor vehicles with regard to their audible. 
 
ECE-reglemente 31 angående Uniform provisions concerning the 
approval of halogen sealed-beam unit (HSB unit) motor vehicle headlamps 
emitting an asymmetrical passing beam or a driving beam or both. 
 ECE-reglemente 37  angående Uniform provisions concerning the 
approval of filament lamps for use in approved units of power-driven 
vehicles and of their trailers. 
 
ECE-reglemente 38  angående Uniform provisions concerning the 
approval of rear fog lamps for power-driven vehicles and their trailers. 
 
ECE-reglemente 43  angående Uniform provisions concerning the 
approval of safety glazing and glazing materials. 
 
ECE-reglemente 46  angående Uniform provisions concerning the 
approval of rear-view mirrors, and of motor vehicles with regard to the installation of rear-view mirrors. 
  
 TSFS 2011:XX 
 
8 ECE-reglemente 51  angående Uniform provisions concerning the 
approval of motor vehicles having at least four wheels with regard to their 
noise emissions. 
 
ECE-reglemente 65  angående Uniform provisions concerning the 
approval of special warning lamps for motor vehicles. 
 
ECE-reglemente 69  angående Uniform provisions concerning the 
approval of rear marking plates for slow-moving vehicles (by construction) 
and their trailers. 
 
ECE-reglemente 79  angående Uniform provisions concerning the 
approval of vehicles with regard to steering equipment.  
 
ECE-reglemente 87  angående Uniform provisions concerning the 
approval of daytime running lamps for power-driven vehicles. 
 ECE-reglemente 121  angående  Uniform provisions concerning the 
approval of vehicles with regard to the location and identification of hand 
controls, tell-tales and indicators.  
4 kap. Identifieringsmärkning 
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap klass I av 1969 eller senare års modell och registrerat 
motorredskap klass II av 1969 eller senare års modell ska ha identifierings-märkning samt uppfylla kraven i 2–5 §§. 
Krav på identifieringsmärkning 
2 §	Identifieringsmärkning ska bestå av tillverkningsnummer eller mot-
svarande beteckning samt vara så utförd att den är tydlig att läsa och svår att avlägsna. 
Identifieringsmärkning ska vara stansad eller pressad direkt i fordonets 
ram eller om ram saknas, i annan bärande del som inte utan svårighet kan bytas ut. 
 
3 §	Identifieringsmärkning ska vara så placerad, att den i möjligaste mån 
är skyddad från skador och inte döljs av eftermonterade utrustningsdetaljer.  
4 §	Inom en tioårsperiod får två eller flera fordon av samma fabrikat eller 
märke inte ha samma identifieringsmärkning.  
5 §	Höjden på bokstäver och siffror ska vara minst 7 mm om motor-
redskapet har en tjänstevikt som överstiger 600 kg, och minst 5 mm för övriga motorredskap.  
 TSFS 2011:XX 
 
95 kap. Bränslesystem 
Bränslesystem för drivmedel i vätskeform  
Övergripande krav 
1 §	Föreskrifterna tillämpas på bränsletank  och bränslesystem avsedda för 
bränsle som är flytande vid normal temperatur (+20 ºC) och normalt tryck (100 kPa). 
 
2 §	Motorredskap som har bränsletank ska  uppfylla kraven i 3 och 4 §§. 
Krav på bränslesystem 
3 §	Påfyllningsöppning eller annan öppning till bränsletank får inte vara 
placerad i förarutrymme, passagerarutrymme, bagageutrymme eller motor-
rum.  
4 §	Bränsleledning och bränsletank ska vara så utförd att de inte påverkas 
av bränslet och de temperaturer som fordonet normalt utsätts för. 
Anslutning till bränsleledning ska vara så utförd att tillfredsställande 
täthet erhålls. 
6 kap. El- och elektroniksystem 
1 §	Motorredskap ska uppfylla kraven i 2–5 §§. 
 
2 §	Batteri ska vara tillfredsställande fastsatt och så placerat eller skyddat, 
att främmande föremål inte utan svårighet kan komma i kontakt med poler eller cellförbindningar. 
Batteri bör inte vara placerat i förar- eller passagerarutrymme. Batteri 
som ändå är placerat i förar- eller pa ssagerarutrymme ska vara väl ventilerat 
och så skyddsmantlat att batterisyra inte kan tränga in i utrymmet. 
 
3 §	Elkablar ska ha tillfredsställande isolering och vara så fastsatta i 
fordonet, att de inte utsätts för nötning. Genomföringar i plåt ska vara försedda med skydd mot skada på isoleringen. 
 
4 §	Strömställare och ljusomkopplare ska vara av tillförlitlig konstruktion. 
Ljusomkopplare för hel- och halvljus ska vara så ordnad att den kan 
användas snabbt, bekvämt och utan risk för att felaktig ljusfunktion 
inkopplas eller att huvudstrålkastarna släcks.  
5 §	Släpvagnskontakt ska vara tillfredsställande placerad i förhållande till 
kopplingsanordningen och så konstruerad att felkoppling till släpvagn undviks.  
 TSFS 2011:XX 
 
10 7 kap. Avgassystem 
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap med förbränningsmotor ska ha avgasrör och uppfylla 
kraven i 2–6 §§. 
 
Krav på avgasrör 
2 §	Avgasrör ska vara så riktat att avgaserna avleds uppåt, bakåt eller åt 
fordonets vänstra sida.  
3 §	Uppåtriktat avgasrör ska mynna ut på sådan höjd att olägenheter för 
förare eller passagerare inte uppstår.  
4 §	Bakåtriktat avgasrör ska vara så anordnat att avgasernas huvudriktning 
ligger i ett genom fordonet längsgående vertikalplan eller åt vänster från nämnda plan och är riktad horisontellt eller snett nedåt. 
 
5 §	Sidoriktat avgasrör ska vara så anordnat att avgasernas huvudriktning 
är horisontell eller snett nedåt. 
 
6 §	Avgasrör får inte mynna ut eller avge avgaser under utrymme för 
förare eller passagerare och inte heller under annan del av karosseriet, som 
är sammanbyggd med sådant utrymme. Avvikelser kan dock godtas om 
utförandet på karosseri och avgasrör är sådant att det inte bedöms föreligga någon risk för att avgaser tränger in i utrymmet. 
8 kap. Hjulsystem 
Övergripande krav  
1 §	Motorredskap ska ha hjul, medar eller band. 
Hjulsystem 
2 §	Motorredskap ska, om det bedöms nödvändigt, ha fjädringsanordning 
mellan hjul och chassi. Har fjädringsanordning otillfredsställande dämpning 
mot svängningsrörelse ska den vara kompletterad med väl avpassad stöt-dämpare.  
Däck 
Övergripande krav 3 §	Motorredskap klass I som har däck ska uppfylla kraven i 5–9 §§. 
Motorredskap klass II som har däck ska uppfylla kraven i 5–8 §§. 
  
 TSFS 2011:XX 
 
114 §	Dubbdäck får inte användas vid färd på väg under perioden den 16 
april – 30 september om det inte under denna tid råder vinterväglag eller sådant kan befaras och detta motiverar att dubbdäck används. 
Fordon får vid färd på väg endast ha dubbdäck som uppfyller kraven i 
10 §. 
Krav på däck 
5 §	Däck ska vara dimensionerade för minst den axelbelastning som 
fordonet har men behöver inte vara dimensionerade för högre axel-
/boggibelastning än den som fordonet får framföras med. 
Kravet i första stycket gäller inte om fordonets största tillåtna bruttovikt 
och axelbelastning vid färd på väg begränsas med hänsyn till däckens 
bärighet. 
 
6 §	Däck ska vara dimensionerade för den högsta hastighet som fordonet 
får framföras med men behöver inte vara dimensionerade för högre 
hastighet än fordonets maximala hastighet.  
7 §	Vid tillämpning av 5 och 6 §§ ska de t belastningsvärde användas som 
för respektive däcksdimension angetts av The Scandinavian Tire and Rim 
Organisation (STRO) i ”Databok 2011”. 
 
8 §	Däck får inte visa tecken på brott eller separation med undantag av 
däck (hjulenheter) som konstruerats för att under kortare tid köras 
lufttomma eller med reducerat lufttryck. 
 9 §	Slitbana får vid färd på väg inte vara mer nött än att det kvarvarande 
profildjupet i huvudmönstret uppgår till 1,6 mm i de mittersta 75 % av 
slitbanans bredd. Vid dubbelmontage får det yttre däckets slitbana vara mer nött än vad som nu har sagts, men inte så mycket att däckets armering 
blottläggs. 
 
10 §	Dubbdäck får inte ha så kallade rördubbar. 
Antalet dubbar bör vara lika stort i fordonets eller fordonskombi-
nationens samtliga däck. Däck med det största dubbutsticket bör vara monterade på hjul på fordonets bakre axel eller axlar. 
9 kap. Buller 
Utvändigt fordonsbuller 
Övergripande krav 1 §	Motorredskap klass I ska ha ljuddämpare. 
Motorredskap klass I som tagits i bruk den 1 januari 1991 eller senare 
och har förbränningsmotor, ska med avseende på buller uppfylla kraven i 2 §.  
 TSFS 2011:XX 
 
12 Krav för utvändigt fordonsbuller 
2 §	Ljuddämpare ska vara så anordnad att fordonet vid provning enligt 
punkterna I.2, I.3 och I.4.1 i Annex VI i direktiv 74/151/EEG33 (se 2 kap. 
7 §), inte har en högre bullernivå än 
1. 85 dB(A) för fordon med en tjänstevikt av högst 1 500 kg, och 2. 89 dB(A) för fordon med en tjänstevikt över 1 500 kg. 
Kraven i första stycket gäller inte fordon som omfattas av och uppfyller 
kraven i direktiv 2000/14/EG
34 (se 2 kap. 10 §). 
Trots kraven i första stycket får fordonsbuller på motorredskap istället 
uppfylla de krav som ställs för lastbil 
1. enligt direktiv 70/157/EEG35 (se 2 kap 2 §) ändrat genom 
1999/101/EG36, eller 
2. enligt ECE-reglemente 51 ändringsserie 02 (se 3 kap 1 §). 
10 kap. Styrning 
Övergripande krav        
1 §	Motorredskap klass I som tagits i bruk före den 1 januari 2013 ska 
uppfylla kraven i 2 och 3 §§. 
Motorredskap klass I som tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska 
uppfylla kraven i 2 och 4 §§. 
Motorredskap klass II ska uppfylla kraven i 2 §. 
Krav på styrsystem 
2 §	Styrsystemet ska vara så utfört och dimensionerat, att risken för skador 
eller driftstörningar är liten. Det ska dessutom ge fordonet god kursstabilitet 
samt mjuk och väl kontrollerbar styrning. 
 
3 §	Styrsystemet ska uppfylla kraven i utgåva 1 i SS-ISO 5010. På fordon 
som tagits i bruk före den 1 januari 1995 får, istället för kraven på högsta 
manöverkraft av 350 N enligt punkterna 6. 2.2, 7.2.1 och 7.3.2. i utgåva 1 i 
SS-ISO 5010 tillämpas en högsta manöverkraft på 600 N. 
Trots kraven i första och andra stycket får styrsystem på motorredskap 
istället uppfylla de krav som ställs för lastbil 
1. enligt direktiv 70/311/EEG37 (se 2 kap 3 §) ändrat genom 1999/7/EG38, 
eller 
 
33 EGT L 84, 28.3.1974, s. 25 (Celex 31974L0151). 
34 EGT L  162, 03.07.2000, s. 1 (Celex 32000L0014). 
35 EGT L 042, 23.2.1970, s. 16 (Celex 31970L0157) 
36 EGT L 334, 28.12.1999, s. 41 (Celex 31999L0101) 
37 EGT L 133, 18.6.1970, s. 10 (Celex 31970L0311)  
38 EGT L 40, 13.2.1999, s. 36 (Celex 31999L0007)  
 TSFS 2011:XX 
 
132. enligt ECE-reglemente 79 ändringsserie 01 (se 3 kap 1 §). 
 
4 §  Styrsystemet ska uppfylla kraven i SS-EN 12643+1:2008 eller ISO 
5010:2007. 
     Trots kraven i första och andra stycket får styrsystem på motorredskap 
istället uppfylla de krav som ställs för lastbil 
1. enligt direktiv 70/311/EEG39 (se 2 kap 3 §) ändrat genom 1999/7/EG40, 
eller 
2. enligt ECE-reglemente 79 ändringsserie 01 (se 3 kap 1 §). 
11 kap. Bromssystem 
Definitioner 
1 §	I detta kapitel används nedanstående definitioner. 
 
bromssystem de komponenter som tillsammans stoppar 
fordonet och håller det stillastående. Sådana system består av manöverorgan, kraftöver-
föringssystem, broms och retarder om sådan är 
monterad 
  
färdbromssystem det system som primärt används för att stoppa 
fordonet och hålla det stillastående 
  
reservbromssystem det system som används för stoppa fordonet i 
den händelse ett enstaka fel uppträder på färd-bromssystemet 
  
parkeringsbromssystem det system som används för att hålla ett fordon 
stillastående 
  
bromsmanöverorgan den komponent som föraren direkt påverkar för 
att överföra en kraft till bromsen 
  
kraftöverföringssystem de komponenter som ingår mellan broms-
manöverorganet och bromsen, och som kopplar 
ihop dessa funktionellt 
  
broms den komponent som genom direkt kraft-
påverkan motverkar fordonets rörelse. Broms 
kan till exempel vara av friktionstyp, elektrisk typ eller vätsketyp 
 
39 EGT L 133, 18.6.1970, s. 10 (Celex 31970L0311)  
40 EGT L 40, 13.2.1999, s. 36 (Celex 31999L0007)  
 TSFS 2011:XX 
 
14   
retarder en energiupptagande komponent som används 
för att kontrollera fordonets hastighet i utförs-
backar 
  
gemensam komponent en komponent som utför en funktion i två eller 
flera bromssystem 
  
stoppsträcka, S den sträcka som fordonet tillryggalägger från 
den punkt på provbanan där bromsmanöver-
organet börjar aktiveras till den punkt på provbanan där fordonet står helt stilla, angivet i 
meter (m) 
  
inkörning en metod att konditionera bromsens friktionsyta 
  
bromssystemtryck det tryck i luft- eller hydraulbehållaren, om 
sådan är monterad, som finns tillgängligt för 
bromsning 
  
effektivt bromstryck trycket uppmätt vid bromsen 
  
modulerad bromsning möjligheten att kontinuerligt och progressivt 
öka och minska bromskraften med hjälp av 
bromsmanöverorganet 
  
provbana det underlag på vilket provningen utförs 
  
provningsvikt fordonets operativa vikt som innefattar den 
tyngsta kombinationen av förarhytt, ROPS eller 
FOPS med alla tillhörande komponenter och 
fästbeslag, utrustning som har godkänts av fordonets tillverkare, förare med en vikt på 
75 kg samt full bränsletank och fyllda smörj-, 
hydraul- och kylsystem 
  
kalla bromsar bromsar ska betraktas som kalla om något av 
följande villkor är uppfyllda. 
Bromsarna har inte aktiverats under den 
närmast föregående timmen, utom i enlighet 
med 33 §. 
Bromsarna har kylts av till 100 C eller 
lägre, uppmätt på bromsskivan eller på 
bromstrummans utsida. 
För helkapslade bromsar, inklusive bromsar 
nedsänkta i olja, är temperaturen uppmätt på 
huset närmast bromsen lägre än 50 C eller 
inom tillverkarens specifikationer.  
 TSFS 2011:XX 
 
15  
högsta körhastighet högsta körhastighet uppmätt enligt 13 kap. 2 § 
  
fordonets provnings-
hastighet, V den hastighet som uppmäts omedelbart innan 
bromsmanöverorganet aktiveras angivet i kilometer per timme (km/tim) 
  
medelretardation, a medelvärdet av fordonets hastighetsförändring 
från det ögonblick då bromsmanöverreglaget 
börjar aktiveras tills fordonet står helt stilla 
Detta värde kan beräknas enligt följande formel:
 
a = (v²)/(2S), 
 där a är medelretardationen (m/s
2), V är 
fordonets hastighet omedelbart innan broms-
manöverorganet aktiveras (m/s) och S är stoppsträckan (m). 
Övergripande krav 
2 §	Motorredskap klass I, med undantag av motorredskap klass I inrättat 
som mobilkran, ska ha 
1. färdbromssystem som uppfyller kraven i 5–8 §§ och 10–13 §§, 
2. reservbromssystem som uppfyller kraven i 5–8 §§, 14 och 15 §§, och 
3. parkeringsbromssystem som uppfyller kraven i 5–8 §§ och 16 §. Bromsuttag till släpvagnsbroms ska uppfylla kraven i 5–8 §§ och  
17–19 §§. 
Trots kraven i första stycket får bromssystem på motorredskap istället 
uppfylla de krav som ställs för lastbil 
1. enligt direktiv 71/320/EEG41 (se 2 kap 3 §) ändrat genom 1999/7/EG42, 
eller 
2. enligt ECE-reglemente 13 ändringsserie 10 (se 3 kap 1 §). Trots kraven i första stycket får bromssystem på motorredskap istället 
uppfylla de krav som ställs för Anläggningsmaskiner - Bromssystem för 
gummihjulsburna maskiner - Prestandakrav och provning SS-EN ISO 
3450:2008. 
 
3 §	Motorredskap klass I inrättat som mobilkran ska ha  
1. färdbromssystem som uppfyller kraven i 34–66 §§, 
2. reservbromssystem som uppfyller kraven 34–57 §§ och 67–69 §§, och 3. parkeringsbromssystem som uppfyller kraven i 34–57 §§ och  
70–72 §§. 
 
41 EGT L 202, 6.9.1971, s. 37 (Celex 31971L0320) 
42 EGT L 40, 13.2.1999, s. 36 (Celex 31999L0007)  
 TSFS 2011:XX 
 
16 Bromsuttag till släpvagnsbroms ska uppfylla kraven i 34–57 §§ och  
73–76 §§. 
Trots kraven i första stycket får bromssystem på motorredskap istället 
uppfylla de krav som ställs för lastbil 
1. enligt direktiv 70/311/EEG43 (se 2 kap 3 §) ändrat genom 1999/7/EG44, 
eller 
2. enligt ECE-reglemente 13 ändringsserie 10 (se 3 kap 1 §). 
 
4 §	Motorredskap klass II ska ha 
1. färdbromssystem som uppfyller kraven i 77 och 78 §§, och 
2. parkeringsbromssystem som uppfyller kraven i 79 och 80 §§. 
Bromsuttag till släpvagnsbroms ska uppfylla kraven i 5–8 §§ och  
17–19 §§. 
Trots kraven i första stycket får bromssystem på motorredskap istället 
uppfylla de krav som ställs för lastbil 
1. enligt direktiv 70/311/EEG45 (se 2 kap 3 §) ändrat genom 1999/7/EG46, 
eller 
2. enligt ECE-reglemente 13 ändringsserie 10 (se 3 kap 1 §). Trots kraven i första stycket får bromssystem på motorredskap istället 
uppfylla de krav som ställs för Anläggningsmaskiner - Bromssystem för 
gummihjulsburna maskiner - Prestandakrav och provning SS-EN ISO 
3450:2008. 
Motorredskap klass I med undantag av motorredskap klass I inrättat som mobilkran 
Krav på bromssystem 
5 §	Det får inte i något av bromssystemen förekomma komponenter som 
medger frikoppling av bromsen. Bortkopplingar för manövrering av manöverodugliga fordon ska placeras utanför förarplatsen. 
Bromssystem får innehålla gemensamma komponenter. I händelse av fel 
på en annan enstaka komponent än ett däck ska bromssystemet dock ha kapacitet för att stoppa fordonet i överensstämmelse med de krav som anges 
för reservbromssystemet. 
 
6 §	På fordon som tagits i bruk före den 1 januari 2013 ska 
förrådsbehållare för tryckluft uppfylla  kraven i Arbetarskyddsstyrelsens 
kungörelse (AFS 1990:15) med föreskrifter om tryckkärl och andra 
tryckbärande anordningar samt allmänna råd om tillämpningen av 
 
43 EGT L 133, 18.6.1970, s. 10 (Celex 31970L0311)  
44 EGT L 40, 13.2.1999, s. 36 (Celex 31999L0007) 
45 EGT L 133, 18.6.1970, s. 10 (Celex 31970L0311)  
46 EGT L 40, 13.2.1999, s. 36 (Celex 31999L0007)  
 TSFS 2011:XX 
 
17föreskrifterna samt kraven i Normer för tryckluftbehållare47 
(luftbehållarnormen). 
På fordon som tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska 
förrådsbehållare för tryckluft uppfylla kraven i Arbetarskyddsstyrelsens 
kungörelse (AFS 1993:41) med föreskrifter om enkla tryckkärl. 
 
7 §	Om det finns andra system som drivs med energi från samma energi-
behållare som färdbromssystemet, ska ett eventuellt fel på dessa system betraktas som ett fel på färdbromssystemet. 
 
8 §	Alla bromsmanöverorgan ska kunna manövreras i normal sittställning 
från förarsätet. Reservbromssystemet oc h parkeringsbromssystemet ska vara 
så anordnade att de inte kan frigöras efter ansättning, om de inte omedelbart 
åter kan ansättas. Kraven på manöverkrafter enligt 9 § ska vara uppfyllda. 
Krav på manöverorgan 
9 §	De manöverkrafter som behövs för att uppfylla bromskrav får inte 
överskrida följande värden. 
 
Typ av manöverorgan Största manöverkraft N
  
Fingergrepp 
(vipparmar och omkopplare)   20
Handgrepp
  
uppåt  400
nedåt, i sidled, fram-bak  300
Fotpedal (benkontroll)  700
Fotpedal (ankelkontroll)  350
Krav på färdbroms 
10 §	Färdbromssystemet ska kunna minska farten på fordonet och få det 
att stanna säkert och snabbt. Färdbromssystemets bromsprestanda ska 
provas enligt 20 och 21 §§. Den uppmätta stoppsträckan ska uppfylla kravet 
 
S  (V²/150) + 0,2 (V + 5). 
 
Färdbromssystemet ska klara värmeutmattningsprov enligt 22 §. 
 
 
47 Normerna är utgivna av Tryckkärlskom missionen, Ingenjörsvetenskapsakademien, 
under beteckningen "Luftbehållarnormer LN 1987"  
 TSFS 2011:XX 
 
18 11 §	Fordonet ska ha bromsar med samma nominella kapacitet på samtliga 
hjul på åtminstone en axel. Fordon med påhängsvagnar ska ha fungerande bromsar på minst en av dragfordonets axlar och en av påhängsvagnens 
axlar. 
Färdbromssystemet ska vara modulerat. 
 
12 §	Färdbromssystemet ska kunna hålla kvar fordonet på sluttande mark. 
Färdbromssystemets bromsprestanda på lutande underlag ska provas enligt 23 §. 
 
13 §	Om lagrad energi används för färdbromssystemet ska provning av 
effektivt bromstryck göras enligt 25 §. 
Om lagrad energi används för färdbromssystemet ska detta system ha en 
varningsanordning som aktiveras innan den lagrade energin understiger 50 % av den högsta energinivån som anges av tillverkaren eller den nivå 
som krävs för att uppfylla kraven för reservbromssystemet beroende på 
vilken nivå som är högst. Varningsanordningen ska snabbt kunna fånga förarens uppmärksamhet genom en ihållande optisk eller akustisk varning. . 
Indikatorer för tryck eller vakuum uppfyller inte kravet på 
varningsanordning. Varningsanordningen ska träda i funktion innan reservbromssystemet ansätts automatiskt. Varningsanordningen ska provas 
enligt 27 §. 
Krav på reservbroms 
14 §	Reservbromssystemet ska kunna stanna fordonet om färdbromsen 
delvis är ur funktion. Reservbromssystemets bromsprestanda ska provas 
enligt 20 och 21 §§. Den uppmätta stoppsträckan ska uppfylla kravet 
 S  (V²/75) + 0,4 (V + 5). 
 
15 §	Reservbromssystemet ska vara modulerat. Om färdbroms och reserv-
broms aktiveras med ett gemensamt manöverorgan (manöverarm, pedal, 
omkopplare etc.), ska det finnas ett extra reservbromssystem som stoppar 
fordonet på den sträcka som anges i 14 §. Detta system behöver inte vara modulerat och får ansättas automatiskt. 
Om behållare med lagrad energi till färdbromssystemet används för 
ansättning av reservbromssystemet ska provning göras enligt 26 §. 
Krav på parkeringsbromssystem 
16 §	Parkeringsbromssystemet ska kunna hålla kvar fordonet på sluttande 
mark även om föraren lämnar fordonet. Parkeringsbromssystemets broms-
prestanda på lutande underlag ska provas enligt 24 §. 
Parkeringsbromssystemet får efter ansättning inte vara beroende av 
lagrad energi.  
 TSFS 2011:XX 
 
19Krav på bromsuttag till släpvagnsbroms 
17 §	Bromsuttag för släpvagnsbroms ska i vakuum- eller tryckluftssystem 
ha anslutning för en matarledning och en manöverledning. 
Sambandet mellan manövertryck och retardation ska ligga inom det 
streckade området i diagram 1. 
 
Diagram 1. 
 
18 §	Maximitrycket i matarledningen för tryckluft ska vara mellan 638 
och 785 kPa (6,5 och 8 kp/cm²). 
Maximitrycket i manöverledningen för tryckluft ska vara 638 ± 49 kPa 
(6,5 ± 0,5 kp/cm²). 
  
 TSFS 2011:XX 
 
20 19 §	På fordon som tagits i bruk före den 1 januari 2013 får förlusttiden 
och lossningstiden, mätt enligt utgåva 2 av svensk standard SS 2981 vid 
manöverledningens anslutning, inte överstiga 0,4 s respektive 0,6 s.  
På fordon som tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska får 
förlusttiden och lossningstiden, mätt enligt metoden i direktiv 2009/60/EG 
vid manöverledningens anslutning, inte överstiga 0,4 s respektive 0,6 s. 
Provning av bromsprestanda 
20 §	Provning ska utföras i enlighet med de provningsförhållanden som 
anges i 28–33 §§. 
Provbanan får inte luta mer än 1 % i färdriktningen. 
Broms ska provas från en fordonshastighet av 80 % av fordonets högsta 
körhastighet eller 32 km/tim, beroende på vilket som är störst. Om fordonets 
högsta hastighet på plant underlag är lägre än 32 km/tim ska provningen ske 
från den högsta hastigheten. Hastigheten vid provning får inte avvika med mer än 3 km/tim från ovan angivna hastigheter. 
 
21 §	Provning av bromssystemets stoppsträcka ska inledas med kalla 
bromsar och utföras två gånger under färd framåt, en gång i varje riktning på provbanan, med minst 10 minuters uppehåll mellan stoppen. 
Stoppsträckan och fordonets provningshastighet ska anges som medel-
värdet av de två provningarna (en i varje riktning av provbanan) som beskrivs i första stycket. 
Provning av värmeutmattning 
22 §	Fordonet ska provas under förhållanden som anges i 20 §. 
Färdbromssystemet ska ansättas och frigöras under fyra på varandra 
följande stopp vid eller så nära maximal retardation som möjligt utan att 
fordonets hjul slirar. Efter varje stopp ska den ursprungliga hastigheten 
återtas så snabbt som möjligt under högsta möjliga acceleration. Därefter ska fordonet bromsas för femte gången till stopp. Den då uppmätta 
stoppsträckan får inte överstiga 125 % av den stoppsträcka som uppmättes 
enligt 10 § första stycket. 
Provning av bromsprestanda på lutande underlag 
23 §	Provning ska utföras i enlighet med de provningsförhållanden som 
anges i 28–33 §§. 
Färdbromssystemet ska, med fordonets drivsystem bortkopplat (om inte 
ett hydrostatiskt system används) vid provningsvikt, hålla kvar fordonet i en 
backe med 25 % lutning i både med- och motlut. 
Om provning enligt andra stycket är opraktisk att utföra får provning i 
stället genomföras 
1. på en lutningsbar plattform med halkfri yta, eller  
 TSFS 2011:XX 
 
212. genom att en kraft anbringas på det stillastående fordonet med 
bromsen ansatt och fordonets drivsystem i neutralläge på en provbana som lutar högst 1 % i färdriktningen. Dragkraften ska anbringas horisontellt nära 
underlaget för att uppnå minsta möjliga kraft motsvarande lutningen som 
anges i andra stycket. Den ekvivalenta kraften, uttryckt i N, ska uppgå till 2,38 gånger fordonets vikt. 
 
24 §	Provning ska utföras i enlighet med de provningsförhållanden som 
anges i 28–33 §§. 
Parkeringsbromssystemet ska, med fordonets drivsystem bortkopplat (om 
inte ett hydrostatiskt system används) vid provningsvikt, hålla kvar fordonet 
i en backe med 18 % lutning i både med- och motlut. 
Om provning enligt andra stycket är opraktisk att utföra får provning i 
stället genomföras 
1. på en lutningsbar plattform med halkfri yta, eller 2. genom att en kraft anbringas på det stillastående fordonet med 
bromsen ansatt och fordonets drivsystem i neutralläge på en provbana som 
lutar högst 1 % i färdriktningen. Dragkraften ska anbringas horisontellt nära underlaget för att uppnå minsta möjliga kraft motsvarande lutningen som 
anges i andra stycket. Den ekvivalenta kraften, uttryckt i N, ska uppgå till 
1,74 gånger fordonets vikt. 
Provning av effektivt bromstryck – lagrad energi 
25 §	Provning ska utföras i enlighet med de provningsförhållanden som 
anges i 28 §. 
Motorns hastighetsregulator (gasspjäll) ska ställas in så att motorns 
högsta varvtal (varv/min) uppnås. Färdbromssystemet ska hålla minst 70 % 
av det effektiva bromstryck som uppmäts under den första inbromsningen 
efter det att färdbromsen har ansatts 20 gånger med en kraft motsvarande full inbromsning och med en frekvens av sex inbromsningar per minut. 
Provning av lagrad energi – reservbromssystem 
26 §	Provning ska utföras i enlighet med de provningsförhållanden som 
anges i 28 §. 
Energikällan ska vara bortkopplad och fordonet ska stå stilla. Efter det att 
färdbromsen ansatts 5 gånger motsvarande full inbromsning ska behållaren 
med lagrad energi innehålla minst så mycket energi som behövs för att klara kravet på stoppsträcka enligt 14 §. 
Provning av varningsanordning 
27 §	Provning ska utföras i enlighet med de provningsförhållanden som 
anges i 28 §.  
 TSFS 2011:XX 
 
22 Den lagrade energin i färdbromssystemet ska minskas på lämpligt sätt. 
Varningsanordningen ska träda i funktion innan systemenergin understiger 50 % av den högsta nivån för lagrad energi som anges av tillverkaren eller 
beroende på vilket som är störst, den nivå för lagrad energi som krävs för att 
uppfylla kravet på stoppsträcka enligt 14 §. 
Provningsförhållanden 
28 §	De instrument som används för att utföra nödvändiga mätningar får 
ha en maximal mätosäkerhet enligt följande värden. 
 
Parameter att mäta Maxi mal mätosäkerhet i % 
  
Bromssystemtryck ± 2,0 Fordonshastighet ± 2,0 Provningsvikt ± 2,0 
Stoppsträcka ± 0,5 
Kraft på bromsmanöverorgan ± 1,0 Lutning ± 1,0 
 
29 §	Provbanan ska bestå av en hård, torr yta med väl komprimerat 
underlag. Provbanan får vara fuktig, under förutsättning att fuktigheten inte 
påverkar bromsproven negativt. 
Provbanan får inte luta mer än 3 % vinkelrätt mot färdriktningen. 
Lutningen i färdriktningen ska vara den som anges för den aktuella prov-
ningen. 
Anfartssträckan till provbanan ska ha tillräcklig längd, släthet och 
enhetlig lutning så att nödvändig fordonshastighet säkert kan uppnås innan 
bromsarna aktiveras. 
 
30 §	Fordonets provningsvikt ska vara fördelad över axlarna enligt till-
verkarens specifikation. 
Alla parametrar avseende bromssystemen ska ligga inom fordons-
tillverkarens specifikationer, dvs. däckdimension och ringtryck, broms-inställning, varningspunkt, etc. Alla bromssystemtryck ska ligga inom de 
toleranser som anges av fordonstillverkaren. Manuella inställningar får inte 
utföras på bromssystemet under ett enskilt prestandaprov. 
 
31 §	För fordon som har drivsystem med valbar utväxling ska broms-
proven utföras med den växel som motsvarar den angivna provhastigheten. 
Drivsystemet får kopplas ur innan fordonet står helt stilla.  
32 §	Retarders får användas vid provning av reservbromssystemet men 
inte vid provning av färdbromssystemet. 
Blad, skopor, schaktanordningar och övrig utrustning ska föras i det 
transportläge som rekommenderas av tillverkaren.  
 TSFS 2011:XX 
 
23 
33 §	Omedelbart före en provning ska fordonet köras så att fordonets 
motor- och transmissionsolja uppnår normal arbetstemperatur enligt till-verkarens uppgifter. 
Inkörning (konditionering) av bromsarna före provning är tillåten. 
Motorredskap klass I inrättat som mobilkran 
Tillämpning 34 §	Föreskrifterna gäller friktionsbromsar och i tillämpliga delar även 
bromsar av annat slag. 
Krav på bromssystem 
35 §	Bromssystem ska vara funktionssäkert under normala drifts-
förhållanden. De ingående komponenterna ska vara utförda på ett ur 
säkerhetssynpunkt tillfredsställande sätt. 
 
36 §	De bromsade komponenterna i färdbroms och parkeringsbroms ska 
vara direkt förbundna med fordonets hjul (band) eller förbundna med hjulen (banden) via komponenter som är så dimensionerade att de inte äventyrar 
bromsarnas funktion.  Mellan hjul (band) och bromsad komponent får det 
inte finnas någon anordning som förbindelsen kan brytas med.
 
  
37 §	Manöverorgan och andra komponenter i bromssystemet ska erbjuda 
så stor rörelsereserv att bromskraven uppfylls även om bromsarna är varma 
och bromsbeläggen slitna. Om inget annat föreskrivs i varje enskilt fall ska 
förslitning i färdbroms lätt kunna kompenseras med automatisk eller manuell justeringsanordning. 
 
38 §	Bromsvätskebehållare ska vara lätt åtkomlig för kontroll och påfyll-
ning. Den ska vara så anordnad och placerad att vätskenivån lätt kan 
kontrolleras utan att behållaren behöver öppnas eller vara försedd med 
signalanordning genom vilken föraren varnas när vätskenivån i behållaren blir så låg att risk föreligger att bromssystemet därigenom sätts ur funktion. 
Sådan signalanordning ska vara av pålitlig konstruktion och så anordnad att 
föraren lätt kan kontrollera dess funktion även vid tillräcklig vätskenivå. Behållaren ska vara utförd av material som har god beständighet mot 
korrosion samt mot frätning av batterisyra. 
 
39 § På fordon som tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare bör 
bromsvätskan uppfylla kraven i ECE-reglemente 13. 
På	fordon	som	tagits	i	bruk	före	den	1	januari	2013	bör 	bromsvätska 
uppfylla kraven i SAE J1703. 
 Är bromssystemet konstruerat för annan typ av bromsvätska, ska i 
omedelbar närhet av påfyllningsöppningen finnas en väl synlig skylt som anger vilken typ av bromsvätska som ska användas.  
 TSFS 2011:XX 
 
24  
40 §	Förrådsbehållare och bromsledningar bör vara placerade så att risken 
för kollisionsskador är liten. 
 
41 §	 På motorredskap som har tagits i bruk före den 1 januari 2013 ska 	
förrådsbehållare för tryckluft uppfylla kraven i Arbetarskyddsstyrelsens 
kungörelse (AFS 1990:15) med föreskrifter om tryckkärl och andra 
tryckbärande anordningar samt al lmänna råd om tillämpningen av 
föreskrifterna samt kraven i Normer för tryckluftsbehållare48. 
På motorredskap som tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska 
förrådsbehållare för tryckluft uppfylla kraven i Arbetarskyddsstyrelsens 
kungörelse (AFS 1993:41) med föreskrifter om enkla tryckkärl. 
 
42 §	Bromsrör i plast i trycklufts- eller vakuumsystem ska uppfylla kraven 
i SAE J844d, SAE J1394 eller DIN 74 324. 
 
43 §	I tryckluftssystem och vakuumsystem ska på eller i omedelbar 
anslutning till den mest ogynnsammast placerade hjulbromsen eller mot-
svarande finnas anslutning för mätapparatur. Anslutningen ska ha utvändig 
gänga M 16*1,5, automatisk ventil som är stängd när mätapparatur inte är ansluten samt lämpligt utformat skyddslock. 
 
44 §	Tryckluftsystem ska vara försett med anordning för avskiljning av 
kondensvatten och automatiskt skydd mot frysning. 
 
45 §	Avluftningsöppningar på reglerventiler eller tryckluftsförbrukande 
anordningar ska vara placerade utanför förar- och passagerarutrymmen och 
mynna ut på sådant sätt att de om möjligt inte igensätts av smuts eller 
liknande.  
46 §	Kompressor för tryckluftsystem ska ha sådan kapacitet, att den vid 
maximalt motorvarvtal kan höja trycket i fordonets bromssystem från 0 till 65 % av beräkningstrycket inom 4 min. 
Har till fordonet kopplats släpvagn, vars bromssystem sammankopplats 
med dragfordonets bromssystem, får den angivna tiden ökas till 6 min för fordonskombinationen i dess helhet. 
 
47 §	Pump för vakuumsystem ska ha sådan kapacitet, att den vid maximalt 
motorvarvtal kan evakuera fordonets bromssystem från 0 till 50 % vakuum inom 4 min. 
Har till fordonet kopplats släpvagn, vars bromssystem sammankopplats 
med dragfordonets bromssystem, får den angivna tiden ökas till 6 min för fordonskombinationen i dess helhet. 
 
 
48 Normerna är utgivna av Tryckkärlsko mmissionen, Ingenjörsvetenskapsakademien, 
under beteckningen ”Luftbehållarnormer LN 1987”   
 TSFS 2011:XX 
 
2548 §	Används annan lagrad energi än tryckluft eller vakuum  ska den 
anordning som svarar mot kompressor eller vakuumpump  ha motsvarande 
kapacitet. 
 
49 §	Bromsuttag för anslutning av bromsledningar från tillkopplat fordon 
ska vara så utförda att ledningarna inte kan kopplas fel. Anslutningarna ska 
ha automatiska avstängningsanordningar som träder i funktion när släp-
vagnsledningarna frånkopplas.  
50 §	Fordon som är avsett att dra släpvagn, som är försedd med broms, 
vilken kopplas till det dragande fordonets bromssystem, ska ha anordning som förhindrar att fordonets färdbroms upphör att fungera, om fel uppstår i 
anslutningsledningarna mellan drag- och släpfordon. Anordningen ska vara 
så inrättad att den automatiskt träder i funktion när trycket i systemet understiger 55 % av beräkningstrycket. 
 
51 §	Bromssystem med låsningshindrande  anordning, s.k. antilåssystem, 
ska uppfylla kraven i dessa föreskrifter även om den låsningshindrande 
anordningen inte fungerar. 
Bromssystem med låsningshindrande anordning ska ha optisk signal-
anordning som varnar föraren om den låsningshindrande anordningen slutat 
fungera. 
 
52 §	Hydraulisk transmission ska ha varningsanordning som med optisk 
signal varnar föraren senast då en tryckdifferens på högst 1 700 kPa 
(17 kp/cm
2) uppstått mellan bromskretsarna eller då nivån i 
bromsvätskebehållaren sjunkit till en nivå där det finns risk för att bromssystemet sätts ur funktion. Signalen ska lätt kunna kontrolleras av 
föraren även då bromssystemet är funktionsriktigt. 
 53 §	Provning av bromssystem ska om inget annat föreskrivs i varje 
enskilt fall ske på vägbana med friktionskoefficienten 0,8 och med fordonet 
lastat till största bruttovikt. 
Fordonets kursavvikelse vid provning får inte vara större än att fordonet 
kan hållas inom en vägbredd av 3,5 m. Under provning får kurskorrektioner 
utföras motsvarande  180 rattutslag. 
 
54 §	Är annan energiförbrukande anordning kopplad till bromssystem, 
vars funktion är beroende av lagrad energi, ska anordningen vara inkopplad så i systemet att bromssystemets arbetstryck inte sjunker under 60 % av 
beräkningstrycket om fel uppstår i anordningen. 
 55 §	I bromssystem där lagrad energi enbart används för att förstärka 
förarens muskelenergi får samma en ergireserv och samma servoaggregat 
användas för samtliga kretsar, under förutsättning att fordonet kan stannas inom den stoppsträcka som gäller för reservbroms enligt 69 § vid en 
pedalkraft av högst 490 N när servoaggregatet är ur funktion. 
 
56 §	Bromssystem vars funktion är beroende av lagrad energi ska ha  
 TSFS 2011:XX 
 
26 1. en varningssignal som träder i funktion när trycket i någon av 
kretsarnas förrådsbehållare är mindre än 65 % av beräkningstrycket och som uppfyller kraven i 57 §, och 
2. en från förarplatsen lätt avläsb ar mätare som visar förrådstrycket i 
varje krets. 
Kraven i första stycket gäller inte bromssystem där lagrad energi enbart 
används för att förstärka förarens muskelenergi och fordonet, då servo-
aggregatet är ur funktion, vid en pedalkraft av högst 490 N, kan stannas inom den stoppsträcka som gäller för reservbroms enligt 69 § och den 
lagrade energin inte används för bromsning av tillkopplad släpvagn. 
 
57 §	Varningssignal ska vara så anordnad att föraren lätt kan kontrollera 
att signal kan avges. 
Varningssignal kan vara 
1. optisk signalanordning placerad på en för föraren iögonfallande plats 
som avger rött ljus av sådan styrka att det är väl synligt även i dagsljus, 
ljuset får vara fast eller blinkande med en frekvens på 90  30 blinkningar 
per minut, eller 
2. akustisk signalanordning, placerad i förarutrymmet, som avger ton av 
sådan ljudstyrka och karaktär att förare med normal hörsel lätt kan uppfatta 
signalen. 
Krav på färdbroms 
58 §	Färdbroms ska verka på fordonets samtliga hjul. Färdbromsen ska 
kunna minska farten på fordonet och få det att stanna säkert och snabbt. 
 59 §	Färdbroms ska vara så inrättad att hjulen på en och samma axel 
bromsas med samma kraft när bromsens samtliga kretsar fungerar och när 
friktionen mellan hjulen och vägbanan är lika stor för hjulen på samma axel.  
60 §	Samtliga komponenter i färdbroms ska, om inget annat föreskrivs i 
varje enskilt fall, motstå de påkänningar som motsvarar en kraft på manöverorganet av 980 N. Bromsrör och ledningar ska vara fastsatta på ett 
sådant sätt i chassit eller motsvarande att de, om möjligt, inte utsätts för 
skada genom skakningar eller nötningar.  
61 §	Färdbroms på fordon, som tagits i bruk den 1 januari 1991 eller 
senare, ska vara beskaffad så att rörelsen hos bromsbackarna eller mot-svarande, vid ansättning av bromsen inte förändras med bromsbeläggens 
förslitning eller ha varningsanordning som med ljussignal anger när för-
slitningen är så stor att justering eller reparation behövs för att kraven ska uppfyllas. 
 
62 §	Förrådsbehållare till färdbroms, vars funktion är beroende av lagrad 
energi, ska ha en sammanlagd luftmängd eller motsvarande, vars volym vid 
beräkningstrycket är minst 12 gånger servoaggregatets eller broms- 
 TSFS 2011:XX 
 
27cylindrarnas sammanlagda slagvolym vid utnyttjande av 2/3 av den 
maximala rörelsen hos kolvstången eller motsvarande. 
Kraven i första stycket gäller inte färdbroms där lagrad energi enbart 
används för att förstärka förarens muskelenergi och fordonet, då servo-
aggregatet är ur funktion, vid en pedalkraft av högst 490 N, kan stannas inom den stoppsträcka enligt vad som gäller för reservbroms enligt 69 § och 
den lagrade energin inte används för bromsning av tillkopplad släpvagn. 
 
63 §	Föreskriven stoppsträcka ska uppnås vid bromsning från fordonets 
högsta körhastighet, dock högst 80 km/tim, till stillastående. 
För fordon som tagits i bruk den 1 januari 1991 eller senare gäller att 
kravet i första stycket ska uppnås utan att hjullåsning uppstår före det att 
fordonet stannat. 
 
64 §	Föreskriven stoppsträcka ska uppnås vid en manöverkraft av högst 
490 N. 
 
65 §	Färdbroms ska kunna stanna fordonet inom en stoppsträcka S enligt 
tabell 3. 
 
Tabell 3 – Stoppsträcka 
 
 Kalla bromsar Bromsar uppvärmda 
enligt 66 § 
Fordon som tagits i bruk den 
1 januari 1991 eller senare, 
med en högsta körhastighet av 
högst 60 km/tim  S  (V²/92) + 0,15 V S  (V²/74) + 0,15 V 
   
Fordon som tagits i bruk före 
den 1 januari 1991, med en 
högsta körhastighet av högst 60 km/tim  S  (V²/92) + 0,15 V - 
   
Fordon som tagits i bruk den 
1 januari 1991 eller senare, 
med en högsta körhastighet 
över 60 km/tim  S  (V²/130) + 0,15 V S  (V²/103) + 0,15 V
   
Fordon som tagits i bruk före 
den 1 januari 1991, med en 
högsta körhastighet över 
60 km/tim  
 S  (V²/116) + 0,15 V - 
 
66 §	Fordonet ska accelereras på kortast möjliga tid upp till fordonets 
högsta körhastighet, dock högst 80 km/tim, varefter fordonet bromsas med 
största möjliga retardation utan hjullåsning till stillastående. Förfarandet ska upprepas 10 gånger med kortast möjliga tidsintervall mellan inbroms-
ningarna. Vid den elfte omedelbart därpå följande inbromsningen ska stopp-
sträckan mätas.  
 TSFS 2011:XX 
 
28 Krav på reservbroms 
67 §	Föreskriven stoppsträcka ska uppnås vid bromsning från fordonets 
maximala körhastighet, dock högst 80 km/tim, till stillastående. 
 
68 §	Föreskriven stoppsträcka ska uppnås vid en manöverkraft av högst 
490 N för fotmanövrerad broms och högst 392 N för handmanövrerad 
broms. 
 
69 §	Reservbroms, på fordon med en högsta körhastighet av högst 
60 km/tim, ska med kalla bromsar kunna stanna fordonet inom en 
stoppsträcka  
 
S  (V²/46) + 0,15 V. 
Reservbroms, på fordon med en högsta körhastighet över 60 km/tim, ska 
med kalla bromsar kunna stanna fordonet inom en stoppsträcka 
 
S  (V²/65) + 0,15 V. 
Krav på parkeringsbroms 
70 §	Parkeringsbroms ska ha ett från färdbroms helt skilt manöverorgan. 
Den ska vara så konstruerad att den kan hållas kvar i ansatt läge på helt 
mekanisk väg. Parkeringsbroms på fordon som tagits i bruk den 1 januari 
1991 eller senare, ska kunna brukas vid hastighet upp till 20 km/tim utan att skadas. 
Parkeringsbroms och färdbroms får ha gemensamma mekaniska delar, 
som är direkt monterade på den bromsade axeln under förutsättning att de är så dimensionerade att risk för att fel ska uppstå på dessa delar är så gott som 
obefintlig. 
 
71 §	Parkeringsbroms ska vara så beskaffad att den vid varje belast-
ningsförhållande inom ramen för tillåten totalvikt eller garanterat axeltryck 
och med lasten jämnt fördelad över lastutrymmet, kan kvarhålla fordonet på ett plan med 16 % lutning. Kravet ska uppfyllas i medlut och motlut och vid 
en friktionskoefficient mellan däck och vägbana av 0,6 vid en manöverkraft 
av högst 392 N vid handmanövrerad och högst 490 N vid fotmanövrerad parkeringsbroms. 
 
72 §	Om fordonets bromssystem är sådant att det träder i funktion utan att 
bromsens manöverorgan påverkas – exempelvis om broms ansätts vid 
öppnande av dörr – ska det vara så anordnat att fordonet automatiskt kan 
kvarhållas på sluttande mark med 16 % lutning i händelse av energiförlust på grund av läckage etc.  
 TSFS 2011:XX 
 
29Krav på bromsuttag till släpvagnsbroms 
73 §	Bromsuttag för släpvagnsbroms ska i vakuum- eller tryckluftssystem 
ha anslutning för en matarledning och en manöverledning. 
Sambandet mellan manövertryck och retardation ska ligga inom det 
streckade området i diagram 2. 
 
Diagram 2. 
 
74 §	Maximitrycket i matarledningen för tryckluft ska vara mellan 638 
och 785 kPa (6,5 och 8 kp/cm²). 
Maximitrycket i manöverledningen för tryckluft ska vara 638 ± 49 kPa 
(6,5 ± 0,5 kp/cm²). 
  
 TSFS 2011:XX 
 
30 75 §	På fordon som har tagits i bruk före den 1 januari 2013 får 	inte	
förlusttiden och lossningstiden, mätt enligt utgåva 2 av svensk standard 
SS 2981 vid manöverledningens anslutning, överstiga 0,4 s respektive 0,6 s.  
På fordon som tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska får 
förlusttiden och lossningstiden, mätt enligt metoden i direktiv 2009/60/EG 
vid manöverledningens anslutning, inte överstiga 0,4 s respektive 0,6 s. 
 
76 §	På fordon som har tagits i bruk före den 1 januari 2013 ska 
anslutningar för bromsledningar mellan dragfordon och släpvagn vara 
anordnade enligt utgåva 1 av svensk standard SMS 2985. 
På fordon som tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska anslutningar 
för bromsledningar mellan dragfordon och släpvagn vara anordnade enligt 
SS-ISO 1728:2006. 
Motorredskap klass II 
Krav på färdbroms och parkeringsbroms 77 §	Färdbroms ska kunna ge fordonet en retardation av minst 2,5 m/s
2 vid 
en pedalkraft av högst 
1. 600 N, för motorredskap klass II som tagits i bruk den 1 januari 1986 
eller senare, och 
2. 686 N, för motorredskap klass II som tagits i bruk före den 1 januari 
1986. 
 
78 §	Om färdbroms har delat manöverorgan för separat manövrering av 
höger och vänster sidas hjulbromsar eller band, ska detta vara hopkopp-
lingsbart på ett säkert sätt. 
Spakstyrda motorredskap får undantas från kravet i första stycket. 
 79 §	Parkeringsbroms ska kunna hålla kvar fordonet på ett plan med 16 % 
lutning. Kravet ska uppfyllas i både med- och motlut och vid en manöver-
kraft av högst 490 N för handmanövrerad broms och högst 686 N för fot-
manövrerad broms. 
 
80 §	Parkeringsbroms ska vara så konstruerad att den kan hållas kvar i 
ansatt läge på helt mekanisk väg. 
Parkeringsbroms ska, med undantag av motorredskap klass II som tagits i 
bruk före den 1 juli 1970, ha ett från färdbromsen skilt manöverorgan. 
12 kap. Backningsanordning 
1 §	Motorredskap klass I med en tjänstevikt över 450 kg ska ha backnings-
anordning.  
 TSFS 2011:XX 
 
3113 kap. Konstruktiv hastighet 
1 §	Om den beräknade högsta körhastigheten uppgår till högst 30 km/tim 
och den enligt 2 § uppmätta högsta körhastigheten uppgår till högst 
33 km/tim, ska motorredskapet anses vara konstruerat för en hastighet av 
högst 30 km/tim (motorredskap klass II). 
Om den beräknade högsta körhastigheten överstiger 30 km/tim eller den 
enligt 2 § uppmätta högsta körhastigheten överstiger 33 km/tim, ska motor-
redskapet anses vara konstruerat för en hastighet som överstiger 30 km/tim (motorredskap klass I). 
 
2 §	Provning av högsta körhastighet ska utföras enligt SS-ISO 3965:1990. 
För motorredskap med en uppskattad högsta körhastighet som överstiger 
35 km/tim får provning utföras enligt ISO 6014:1986. 
14 kap. Stomme 
1 §	Stommen ska vara så konstruerad att fordonet är tillförlitligt ur säker-
hetssynpunkt och i övrigt lämpligt i trafik. 
15 kap. Karosserier 
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap klass I med en tjänstevikt, beräknad utan förarhytt, av 
600 kg eller högre ska ha förarhytt. 
 
2 §	Motorredskap klass I, med undantag av motorredskap klass I inrättat 
som mobilkran, som har förarhytt, ska uppfylla kraven i 3 och 4 §§ samt 
antingen 5–7 §§ eller 8 §. 
Motorredskap klass I inrättat som m obilkran, som har förarhytt, ska 
uppfylla kraven i 9 §. 
Motorredskap klass II som har förarhytt, ska uppfylla kraven i 3 och 
4 §§. 
Krav på förarhytt till motorredskap 
3 §	Förarhytt och förarplats ska uppfylla kraven i Annex I punkt 3.2 i 
direktiv 98/37/EG49 (se 2 kap. 6 §). 
 4 §	Dörrlås och gångjärn ska vara av tillförlitlig konstruktion. 
 
5 §	Förarhytt på fordon som tagits i bruk före den 1 januari 2013 ska med 
avseende på hållfasthet uppfylla kraven i SS-ISO 3471/1 utgåva 1. 
 
49 EGT L207, 23.07.1998, s. 1 (Celex 31998L0037).  
 TSFS 2011:XX 
 
32 På fordon som tagits i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska 
förarhyttens hållfasthet uppfylla de tekniska kraven enligt SS-EN ISO 
3471:2008. 
 
 6 §	Förarhytt på fordon som tagits i bruk före den 1 januari 2013 ska 
uppfylla kraven i punkt 7 (Enclosure openings) i ISO-standard 2867 
utgåva 4. 
Förarhytt på fordon som tas i bruk efter den 1 januari 2013 ska uppfylla 
kraven i SS-EN ISO 2867:2008. 
 
7 §	Förarhytt ska ha minst en dörr så placerad att föraren bekvämt och 
säkert kan stiga in i och ut ur hytten. 
Höjden av det fria utrymmet ovanför säte som belastas med en massa av 
75 kg, ska vara minst 1 050 mm. 
 
8 § Lastbil ombyggt till motorredskap (karosserikod 07) med karosseri 
mobilplattform eller betongpump (karosserikod 45 eller 53) får ha förarhytt 
av sådan typ som används av lastbil förutsatt att 
1. lyftbommens höjd över markplanet i transportläget är högre än 
förarhyttens takhöjd, och 
2. lyftbommen i transportläget är säkrad på mekanisk väg, exempelvis 
genom särskilt stöd i fordonets ram. 
 
9 §	Förarhytt ska ha sådan hållfasthet oc h vara så fastsa tt att förare och 
passagerare får tillfredsställande skydd mot skada.  
16 kap. Stänkskydd 
Definitioner 
1 §	Nedanstående definitioner används i detta kapitel. 
 
stänkskydds bredd  
1. enkelmonterat hjul dubbla avståndet mellan däckets centrumplan 
och stänkskyddets yttersta del 
2. dubbelmonterat hjul dubbla avståndet mellan ett plan mitt emellan 
de båda däcken och stänkskyddets yttersta del 
  
1 och 2 gäller endast om stänkskyddets 
övre del är sammanbyggd med karosseriet 
 
däcks bredd största bredden på däcket. Är däcket monterat 
på fordonet ska bredden mätas på övre hjul-halvan. Vid mätning bortses från upphöjningar i form av skydds- och dekorationsribbor, märkning eller liknande. Om fordonet är godkänt för alternativa däckdimensioner avses i  
 TSFS 2011:XX 
 
33dessa regler bredden på den bredaste däck-
dimensionen. 
Övergripande krav 
2 §	Motorredskap klass I ska ha stänkskydd som uppfyller kraven i  
3–7 §§. Har fordonet axlar med ett inbördes avstånd på mindre än 2,0 m får skydden för hjulen på dessa axlar i stället uppfylla kraven i 3, 4 och  
8–10 §§. 
Stänkskydd behövs inte på chassi eller på fordon där skyddet med hänsyn 
till fordonets konstruktion eller ändamål skulle medföra avsevärd olägenhet. 
Krav på stänkskydd 
3 §	Kraven på stänkskydd ska vara uppfyllda med fordonet i det skick som 
avses vid bestämning av dess tjänstevikt. 
Stänkskydden får vara demonterbara som enhet eller i delar. 
 
4 §	Den del av stänkskyddet som är beläget ovanför ett horisontellt plan 
genom hjulcentrum får inte vara placerat på större avstånd från hjulcentrum 
än dubbla hjulradien, mätt till stänkskyddets kanter (figur 1a). 
 5 §	Stänkskydd ska vara utformat så, att dess främre del sträcker sig minst 
till ett vertikalt plan genom hjulcentrum, och så att dess bakre del sträcker 
sig till ett horisontellt plan som är beläget högst 150 mm ovanför ett horisontellt plan genom hjulcentrum (figur 1a). 
 
6 §	Den del av stänkskyddet som är beläget mellan två radiella plan, 0  
framåt och 50  bakåt från ett vertikalt plan genom hjulcentrum ska täcka 
däckets bredd (figur 1a). Övriga föreskrivna delar av stänkskyddet ska täcka minst halva däckets bredd. 
 
7 §	Stänkskydd ska ha neddragna kanter på sidorna. Kanterna ska vara så 
utformade att stänkskyddet framifrån i profil i vertikalplanet genom hjul-
centrum har ett djup på minst 30 mm (figur 1a och 1b). Profildjupet får 
minska successivt ut mot de i 6 § nämnda radialplanen.  
8 §	Stänkskydd som utgör skydd för hjulen på flera axlar ska minst sträcka 
sig från ett vertikalt plan genom hjulcentrum på det främsta hjulet till ett horisontellt plan som är beläget högst 150 mm ovanför ett horisontellt plan 
genom hjulcentrum på det bakersta hjulet (figur 1a). 
 9 §	Den del av stänkskyddet som är beläget mellan ett vertikalt plan 
genom hjulcentrum på det främsta hjulet och ett radiellt plan 50  bakåt från 
ett vertikalt plan genom hjulcentrum på det bakersta hjulet ska täcka däckets bredd (figur 1a). Övriga föreskrivna delar av stänkskyddet ska täcka minst 
halva däckets bredd.  
 TSFS 2011:XX 
 
34  
10 §	Stänkskydd ska ha neddragna kanter på sidorna. Kanterna ska vara 
utformade så att den del av stänkskyddet, som är beläget mellan ett vertikalt 
plan genom hjulcentrum på det främsta hjulet och ett vertikalt plan genom 
hjulcentrum på det bakersta hjulet, framifrån i profil har ett profildjup på minst 30 mm (figur 1b). Profildjupet får successivt minska ut mot de i 9 § 
nämnda radialplanen. 
 
 
 
Figur 1a och 1b. 
17 kap. Kopplingsanordningar 
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap som är avsett för att dra släpvagn, släpfordon eller 
terrängsläp ska ha kopplingsanordning som uppfyller kraven i 2 och 3 §§. 
Krav för kopplingsanordning 
2 §	Draganordning ska ha tillfredsställande hållfasthet, vara lämplig för 
fordonet och vara tillfredsställande fastsatt i fordonets chassi. 
Fastsättning av draganordning i motorredskap ska vara utförd med skruv 
eller nitförband. Skruvarna ska vara säkrade. 
Draganordning får vara svetsad i vridstyv ram. 
 
3 §	Dragkula på motorredskap med totalvikt av högst 5 000 kg ska ha 
diametern 50 mm, 60 mm eller större. 
Dragkula på motorredskap med totalvikt som överstiger 5 000 kg ska ha 
diametern 60 mm eller större.  
 TSFS 2011:XX 
 
3518 kap. Belysning och reflexer 
Belysningsinstallation 
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap ska beträffande installation av belysning och reflexer 
uppfylla kraven i 3–124 §§ om inte annat sägs i någon av nämnda paragrafer. 
Definitioner 
2 §	I detta kapitel används följande defini tioner. I de fall hänvisningar görs 
till ECE-reglementen eller EG-direktiv gäller de definitioner som används där. 
 
strålkastare anordning avsedd att belysa vägen för att till-
försäkra föraren nödvändigt siktfält. Med strål-
kastare avses även strålkastare för arbets-
belysning. 
  
helljusstrålkastare strålkastare som avger helljus och är avsedd att 
belysa vägen en lång sträcka framför fordonet. I begreppet ingår även kurvstrålkastare och fjärr-
strålkastare. 
  
halvljusstrålkastare strålkastare som avger halvljus och är avsedd att 
belysa vägen närmast framför fordonet 
  
dimstrålkastare strålkastare som är avsedd att användas vid 
körning i dimma eller vid kraftig nederbörd 
  
backningsstrålkastare strålkastare avsedd att användas vid backning 
för att belysa vägbanan bakom fordonet och för 
att varna andra trafikanter för att fordonets förare backar eller har för avsikt att backa. I 
begreppet backningsstrålkastare ingår även 
strålkastare som vid backning belyser vägbanan bakåt vid sidan om fordonet. 
  
lykta anordning avsedd att göra andra trafikanter 
uppmärksamma på fordonet 
  
positionslykta lykta avsedd att markera fordons förekomst och 
bredd 
  
parkeringslykta lykta avsedd att markera fordons förekomst vid 
parkering 
   
 TSFS 2011:XX 
 
36 breddmarkeringslykta lykta avsedd att markera förekomst av fordon 
vars bredd överstiger 2 100 mm 
  
varsellykta lykta avsedd att öka fordons synbarhet vid 
körning i dagsljus 
  
körriktningsvisare lykta avsedd att visa planerad ändring av 
körriktning 
  
sidomarkeringslykta lykta avsedd att åt sidan markera fordons 
förekomst 
  
stopplykta lykta avsedd att markera färdbromsens 
ansättning 
  
skyltlykta lykta avsedd för belysning av en bakre 
registreringsskylt eller motsvarande skylt 
  
dimbaklykta lykta avsedd att markera fordons förekomst vid 
körning i oklar sikt 
  
reflexanordning anordning avsedd att återkasta ljus från andra 
fordons strålkastare 
  
arbetsbelysning strålkastare avsedd att användas som extra 
belysning vid arbete i anslutning till fordonet. 
 Till arbetsbelysning räknas även sökarljus. 
  
parkeringsljus ljus som avges med positionslykta eller 
parkeringslykta 
  
placering i sidled avståndet från fordonets yttre begränsningsplan 
till den närmaste begränsningen av den lysande 
ytan hos strålkastare, lykta eller reflexanordning 
  
placering i höjdled lägsta höjd: avståndet från plan och horisontell 
mark till nedre begränsningen av den lysande 
ytan hos strålkastare, lykta eller reflexanordning på fordon vid tjänstevikt 
 
 
 högsta höjd: avståndet från plan och horisontell 
mark till övre begränsningen av den lysande 
ytan hos strålkastare, lykta eller reflexanordning 
på fordon vid tjänstevikt 
  
placering i längsled avståndet från ett vertikalt plan, vinkelrätt mot 
fordonets längdaxel, som i någon punkt tangerar fordonets främsta eller bakersta del (kopplings- 
 TSFS 2011:XX 
 
37anordning samt dragstång framför karosseriet 
medräknas inte), till närmaste begränsningen av den lysande ytan hos strålkastare, lykta eller 
reflexanordning 
  
grupperade 
belysningsanordningar anordningar som har skilda glödlampor och 
ljusytor i gemensamt lykt- eller strålkastarhus 
 
 
kombinerade 
anordningar anordningar som har skilda ljusytor och 
gemensam glödlampa i gemensamt lykt- eller 
strålkastarhus 
  
flerfunktionsanordningar anordningar som har skilda glödlampor 
alternativt flertrådslampor i gemensamt lykt- eller strålkastarhus och som har helt eller delvis 
gemensam ljusyta 
 
 
lysande yta för 
strålkastare vinkelräta projektionen av reflektorns hela 
öppning på ett transversalplan. Om strål-
kastarglaset täcker endast en del av reflektorns öppning, beaktas endast denna del. För halvljus 
begränsas lysande ytan av vinkelräta projek-
tionen på planet av ljus/mörker gränsen i glaset. Om reflektorn och glaset är justerbara ska 
medelläget medräknas.  
  lysande yta för 
lykta lyktans vinkelräta projektion mot ett plan 
vinkelrätt mot lyktans referensaxel och 
tangerande lyktans genomskinliga yttre yta. Projektionen begränsas av skärmar med 
rätlinjiga kanter belägna i detta plan och som 
var och en reducerar lyktans ljusstyrka i lyktans referensaxel till 98 % av fullvärde. Vid 
bestämning av ytans horisontala och vertikala 
begränsningslinjer ska endast skärmar med horisontala respektive vertikala kanter 
användas. 
  
lysande yta för 
reflexanordning den yta i ett plan vinkelrätt mot reflex-
anordningens referensaxel som avgränsas av 
skärmar parallella med referensaxeln och tangerande konturen av reflexanordningens 
optiska system. Vid bestämning av ytans hori-
sontala och vertikala begränsningslinjer ska endast skärmar med horisontala respektive 
vertikala kanter användas. 
  
vinklar för geometrisk de vinklar som uppåt, nedåt och åt sidorna  
 TSFS 2011:XX 
 
38 synbarhet bestämmer den 4-sidiga pyramid inom vilken 
anordningens centrumpunkt på glaset (referens-punkten) ska vara helt synlig. Vid fastställande 
av vinklar för geometrisk synbarhet ska 
eventuell sarg eller liknande som fanns på komponenten vid komponentgodkännandet inte 
medräknas. 
  
  
 
 
fordonets yttre 
begränsningsplan Ett vertikalt plan, parallellt med fordonets 
längdaxel, och som tangerar fordonets yttersta 
sidokontur. Till yttersta sidokontur räknas inte 
1. däck nära dess kontaktpunkter med 
marken samt däckventil, 
2. slirningsskydd monterade på hjulen, 
3. backspeglar, 4. körriktningsvisare, positionslyktor, bredd-
markeringslyktor, parkeringslyktor, sido-
markeringslyktor, reflexanordningar, eller 
5. ur tullsynpunkt nödvändiga plomberings-
anordningar. 
Allmänna krav 
Färger 3 §	Fordon får inte ha lykta eller strålkastare som kan visa eller avge rött 
ljus framåt eller anordningar som vid belysning kan återkasta rött ljus 
framåt. 
Fordon får inte heller ha lykta eller strålkastare som kan visa eller avge 
vitt ljus bakåt eller anordningar som vid belysning kan återkasta vitt ljus 
bakåt. 
Kraven i andra stycket gäller inte registreringsskylt, nationalitetsmärke, 
skyltlykta, backningsstrålkastare, avstigningsbelysning eller annan strål-
kastare som används när fordonet brukas som arbetsredskap eller liknande. 
Kraven i andra stycket gäller inte heller extra reflexanordning på 
utryckningsfordon. 
 
4 §	Kraven i 3 § första stycket samt 3 kap. 76 § trafikförordningen 
(1998:1276) om att fordon under färd på väg inte får visa annat än vitt eller 
gult ljus framåt anses uppfyllda om det inte finns någon annan än vit eller gul ljusstråle synlig inom zon 1 i ett mot fordonets längdaxel vinkelrätt plan 
25 m framför fordonet (se figur 1).  
Kraven i 3 § andra stycket anses uppfyllda om det inte finns någon vit 
ljusstråle synlig inom zon 2 i ett mot fordonets längdaxel vinkelrätt plan 
25 m framför fordonet (se figur 2).  
 TSFS 2011:XX 
 
39Zon 1 och 2 begränsas i höjdled av två horisontella plan vilka är belägna 
1 000 respektive 2 200 mm över plan och horisontell mark. 
 
 
 
 
5 §	Ljusets färg ska vid nominell spänning ligga inom det område som 
bestäms av följande gränser i det av Internationella belysningskommissionen (CIE) fastställda koordinatsystemet. 
 
För vitt ljus gäller följande gränser 1. Gräns mot blått x  0,310 
2. Gräns mot gult x  0,500 
3. Gräns mot grönt y  0,150 + 0,640x; y  0,440 
4. Gräns mot rött y  0,382 
 
För gult ljus gäller följande gränser 1. Gräns mot rött y  0,138 + 0,580x 
2. Gräns mot grönt y  1,29x – 0,100 
3. Gräns mot vitt y  -x + 0,966 
4. Gräns mot spektralt ren färg  y  -x + 0,992 
  
 TSFS 2011:XX 
 
40 För orangegult ljus gäller följande gränser 
1. Gräns mot gult y  0,429 
2. Gräns mot rött y  0,398 
3. Gräns mot vitt z  0,007 
 För rött ljus gäller följande gränser 
1. Gräns mot gult y  0,335 
2. Gräns mot purpur z  0,008 
 
6 §	Fordon får inte ha strålkastare, lyktor eller reflexanordningar som i 
efterhand försetts med färgskikt, oavsett färg. Detta gäller även glödlampor till strålkastare och lyktor. 
Installation 
7 §	Fordon får inte ha strålkastare eller lyktor av annat slag än de som 
finns angivna i dessa eller andra av Transportstyrelsen utfärdade 
föreskrifter. 
 
8 §	Strålkastare, lyktor och reflexanordningar ska vara så monterade att de 
vid normal körning inte vibrerar eller ändrar läge så att de inte uppfyller de 
krav som ställs i detta kapitel. De ska dessutom vara så monterade att de 
förutsättningar som gällde vid de separata typgodkännandena av dem uppfylls även när de är monterade på fordonet. 
 
9 §	Strålkastare och lykta på fordon ska vara så placerade på fordonet att 
fordonets förare inte störs av ljuset. 
 
10 §	För strålkastare, lyktor eller reflexanordningar som är parvis 
föreskrivna eller tillåtna gäller att enheterna parvis ska vara placerade på 
samma höjd och på samma avstånd från fordonets mittlinje. 
De ska parvis avge samma färg och ha ungefär samma ljusstyrka. På 
fordon vars utformning är asymmetrisk i sidled ska dessa krav uppfyllas så 
långt som möjligt. 
Elektriskt system 
11 §	Fordonets elektriska system får vid registreringsbesiktning eller 
nationellt typgodkännande inte ha större spänningsfall än att spänningen vid 
de olika belysningsanordningarnas glödlampor vid full generatorladdning, 
och utan någon ytterligare strömförbrukare inkopplad, uppgår till 6, 12 respektive 24 V vid 6, 12 respektive 24 V systemspänning. Detta krav gäller 
inte om spänningsreducerande system anslutits till fordonets ordinarie 
belysningsutrustning då detta används för att avge varselljus.  
 TSFS 2011:XX 
 
41Varselljus 
12 §	Annat ljus som enligt 3 kap. 71 § trafikförordningen (1998:1276) är 
tillräckligt för att uppmärksamma andra trafikanter på fordonet får endast 
avges med varsellykta, dimstrålkastare eller spänningsreducerad halvljus-
strålkastare. 
Endast två sådana lyktor eller strålkastare får samtidigt lysa. 
 
13 §	Spänningsreducerad halvljusstrålkastare ska ha en spänning vid 
glödlampan av minst 5,5, 11 respektive 22 V vid 6, 12 respektive 24 V 
systemspänning vid full generatorladdning och utan någon ytterligare 
strömförbrukare inkopplad. 
Strålkastaren ska avge ljus vars färg uppfyller kraven i svensk standard 
SS 3110 utgåva 1 avsnitt 5 och ha sådan ljusstyrka att ljuset vid dagsljus och 
klar sikt är väl synligt på ett avstånd av 150 m. 
Övrigt 
14 §	Ljuskällor (glödlampor) avsedda för belysningsanordningar som är 
typgodkända enligt de olika ECE-reglementena ska vara typgodkända enligt 
ECE-reglemente 37 (se 3 kap. 1 §) och avsedda för respektive anordning.  
15 §	Stenskottsskydd för föreskrivna lykt or eller föreskrivna strålkastare 
får inte finnas på fordon om skyddet påtagligt försämrar lyktans eller strålkastarens ljus. Detta gäller även stenskottskydd av material som lätt kan 
skadas så att det försämrar lykt ans eller strålkastarens ljus. 
Helljusstrålkastare 
Övergripande krav 16 §	Motorredskap klass I ska ha två helljusstrålkastare som avger vitt 
eller gult ljus och som kan belysa en lång sträcka av vägen framför fordonet. 
Motorredskap klass II får ha två helljusstrålkastare som avger vitt eller 
gult ljus. 
Motorredskap klass I ska uppfylla kraven i 17 § och 19–21 §§. 
Motorredskap klass II som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare 
och som har helljusstrålkastare, ska uppfylla kraven i 17 § och 19–21 §§. 
Motorredskap klass II som tagits i bruk före den 1 januari 1984 och som 
har helljusstrålkastare, ska uppfylla kraven i 18, 20 och 21 §§. 
 
17 §	Helljusstrålkastare och glödlampa till sådan strålkastare ska vara 
1. typgodkänd enligt ECE-reglemente 1 (se 3 kap. 1 §), 2. typgodkänd enligt ECE-reglemente 2 (se 3 kap. 1 §), 
3. typgodkänd enligt ECE-reglemente 5 (se 3 kap. 1 §), 
4. typgodkänd enligt ECE-reglemente 8 (se 3 kap. 1 §), 5. typgodkänd enligt ECE-reglemente 20 (se 3 kap. 1 §), 
6. typgodkänd enligt ECE-reglemente 31 (se 3 kap. 1 §),  
 TSFS 2011:XX 
 
42 7. typgodkänd enligt ECE-reglemente 37 (se 3 kap. 1 §), eller 
8. av typ som godkänts enligt SAE J579a, b eller c. Extra helljusstrålkastare och glödlampa till sådan strålkastare behöver 
inte uppfylla kraven i första stycket. 
 
18 §	Helljusstrålkastare ska under mörker och vid klar sikt kunna belysa 
vägen på en sträcka av minst 50 m framför fordonet. 
Krav för installation av helljusstrålkastare  
19 §	Med avseende på placering i sidled får strålkastare inte vara placerad 
så att den yttre kanten av strålkastarens lysande yta är närmare fordonets 
yttre sidobegränsningsplan än yttre kanten av lysande ytan hos den 
halvljusstrålkastare som är placerad på samma sida av fordonets mittlinje. 
På motorredskap klass I inrättat som mobilkran ska helljusstrålkastares 
inställning vara justerbar. 
 
20 §	Helljusstrålkastare 
1. får grupperas med framåtriktad strålkastare eller lykta, 
2. får inte kombineras med annan strålkastare eller lykta, och 3. får bilda flerfunktion med annan främre strålkastare och främre 
positionslykta. 
 
21 §	Vid omkoppling från hel- till halvljus ska samtliga helljusstrålkastare 
slockna omedelbart. 
Kontrollampa ska finnas i fordonet och ska när helljusstrålkastare är 
påslagen visa fast, blått ljus som under mörker är väl synligt från 
förarplatsen. 
Motorredskap klass II som tagits i bruk före den 1 januari 1987 omfattas 
inte av kravet i andra stycket. 
Halvljusstrålkastare 
Övergripande krav 22 §	Motorredskap klass I ska ha två halvljusstrålkastare som avger vitt 
eller gult ljus framåt och som kan belysa vägen framför fordonet. 
Motorredskap klass II ska vid färd på väg ha två halvljusstrålkastare som 
avger vitt eller gult ljus framåt och som kan belysa vägen framför fordonet. 
Motorredskap klass II utan förarhytt och vars tjänstevikt inte överstiger 
600 kg, behöver endast uppfylla kraven i andra stycket vid färd på väg under 
mörker. 
Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare ska 
uppfylla kraven i 23–31 §§. 
Motorredskap klass I som tagits i bruk före den 1 januari 1984 ska 
uppfylla kraven i 24–31 §§.  
 TSFS 2011:XX 
 
43Motorredskap klass II som tagits i bruk före den 1 januari 1984 ska 
uppfylla kraven i 24–26 §§. 
 
23 §	Halvljusstrålkastare och glödlampa till sådan strålkastare ska vara 
typgodkänd enligt 
1. ECE-reglemente 1 (se 3 kap. 1 §), 
2. ECE-reglemente 2 (se 3 kap. 1 §), 
3. ECE-reglemente 5 (se 3 kap. 1 §), 4. ECE-reglemente 8 (se 3 kap. 1 §), 
5. ECE-reglemente 20 (se 3 kap. 1 §), 
6. ECE-reglemente 31 (se 3 kap. 1 §), eller 7. ECE-reglemente 37 (se 3 kap. 1 §). 
 
24 §	Halvljusstrålkastare ska avge asymmetriskt ljus för högertrafik och 
ska under mörker och vid klar sikt kunna belysa vägen på en sträcka av 
minst 40 m framför motorredskap klass I och minst 35 m framför 
motorredskap klass II.  
25 §	Strålkastares sammanlagda ljusstyrka ska vara sådan att  fordonet kan 
föras på ett betryggande sätt. Belysning får inte vara bländande för mötande trafikanter. 
Krav för installation av halvljus 
26 §	Motorredskap får inte ha fler än två halvljusstrålkastare. Motor-
redskap får dock ha extra halvljusstrålkastare om de är anslutna i enlighet med föreskrifterna för arbetsbelysning. 
 
27 §	Halvljusstrålkastares placering i  sidled får vara högst 400 mm. 
För motorredskap som har främre positionslyktor som är placerade på ett 
avstånd av högst 400 mm från fordonets yttre begränsningsplan och är 
anslutna till det elektriska systemet så att de lyser samtidigt som halvljuset, gäller inte kravet i första stycket. 
 
28 §	Halvljusstrålkastares placering i  höjdled för motorredskap klass I får 
lägst vara 500 mm och högst 1 800 mm. 
Halvljusstrålkastares placering i  höjdled för motorredskap klass II får 
lägst vara 500 mm och högst 2 100 mm.  
29 §	Halvljusstrålkastares geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 10º 
nedåt, 45º utåt och 5º inåt. 
 
30 §	Halvljusstrålkastare ska vara inställd så att den inte avger bländande 
ljus. Detta säkerställs genom 
1. att strålkastaren är så inställd, att – sett i de utgående ljusstrålarnas 
riktning – till vänster om det vertikalplan, som går genom strålkastarens 
centrum och som är parallellt med fordonets längdaxel, gränsen mellan belyst och inte belyst yta är horisontell och är belägen ca 1 % av avståndet  
 TSFS 2011:XX 
 
44 mellan strålkastaren och mätskärmen lägre än horisontalplanet genom 
strålkastarens centrum. Om höjden är större än 1 200 mm anses inte horisontalplanet genom strålkastarens centrum vara högre än 1 100 mm över 
marken. Avståndet till mätskärmen ska i detta fall vara 20 m, eller 
2. annan jämförbar lösning. 
 
31 §	Halvljusstrålkastare 
1. får grupperas med framåtriktad strålkastare eller lykta, 2. får inte kombineras med annan strålkastare eller lykta, och 
3. får bilda flerfunktion med framåtriktad strålkastare eller lykta. 
Dimstrålkastare 
Övergripande krav 32 §	Motorredskap får ha dimstrålkastare som avger vitt eller gult ljus. 
Dimstrålkastare ska uppfylla kraven i 33–40 §§. 
 33 §	Dimstrålkastare ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 19 (se 
3 kap. 1 §). 
Krav för installation av dimstrålkastare 
34 §	Antalet dimstrålkastare ska vara två. 
 
35 §	Dimstrålkastares placering i  sidled får vara högst 400 mm. Kravet 
omfattar inte motorredskap som tagits i bruk före den 1 januari 1987.  
36 §	Dimstrålkastares placering i  höjdled får lägst vara 250 mm och ingen 
del av strålkastarnas lysande ytor får vara på högre höjd än den översta delen av de lysande ytorna på fordonets halvljusstrålkastare. 
 
37 §	Dimstrålkastares geometriska synbarhet ska vara 5º uppåt, 5º nedåt, 
45º utåt och 5º inåt. 
 
38 §	Dimstrålkastare ska vara inställd så att i de utgående ljusstrålarnas 
riktning och mätt i ett vertikalt plan vinkelrätt mot fordonets längdaxel – 
övre gränsen mellan belyst och inte belyst yta är horisontell och är belägen 
ca 2 % av avståndet mellan strålkastaren och mätskärmen lägre än horisontalplanet genom strålkastarens centrum. 
Dimstrålkastare ska vara så monterad att inställningen inte nämnvärt 
påverkas vid normal användning av fordonet och att påtagliga vibrationer inte uppkommer under normala körförhållanden. Detta kontrolleras genom 
1. att man var som helst på strålkastarens periferi kan ansätta en med 
fordonets längdaxel parallell bakåtriktad kraft på 150 N och den elastiska förskjutningen då inte överstiger 5 mm.  Sedan kraften avlägsnats får någon 
lägesförändring hos strålkastaren inte kvarstå, eller  
 TSFS 2011:XX 
 
452. annan jämförbar metod. 
Dimstrålkastares infästningsanordning ska medge noggrann inställning 
av strålkastaren. 
 
39 §	Dimstrålkastare 
1. får grupperas med framåtriktad strålkastare eller lykta, 
2. får inte kombineras med annan strålkastare eller lykta, och 
3. får bilda flerfunktion med helljusstrålkastare och främre 
positionslykta. 
 
40 §	Dimstrålkastare får inte kunna lysa utan att fordonet eller draget 
fordons bakre positionslampor lyser samtidigt. 
Främre positionslykta (parkeringslykta) 
Övergripande krav 41 §	Motorredskap klass I ska ha två främre positionslyktor som avger vitt 
eller gult ljus framåt och utmärker fordonets bredd. 
Motorredskap klass II får ha två främre positionslyktor som avger vitt 
eller gult ljus framåt och utmärker fordonets bredd. 
Motorredskap som har främre positionslyktor ska uppfylla kraven i  
42–46 §§. 
 
42 §	Främre positionslykta ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 7 
(se 3 kap. 1 §). 
Fordon som tagits i bruk före den 1 januari 1984 behöver inte uppfylla 
kravet i första stycket. 
Krav för installation av positionslykta 
43 §	Främre positionslyktas placering i  sidled får vara högst 400 mm. 
Behövs det på grund av konstruktionen av motorredskap klass II, får avståndet ökas så mycket som behövs. 
Avståndet mellan de inre kanterna av de lysande ytorna på lyktorna ska 
vara minst 500 mm. Om fordonets bredd är mindre än 1 400 mm får dock detta avstånd minskas till 400 mm. 
 
44 §	Främre positionslyktas placering i  höjdled får lägst vara 400 mm och 
högst 2 100 mm. Om placering medför avsevärt hinder för fordonets 
användning, får högsta höjden ökas så mycket som behövs, dock högst till 
3 000 mm.  
45 §	Främre positionslyktas geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 15º 
nedåt, 80º utåt och 10º inåt. Vinkeln nedåt får reduceras till 10º om lyktan är placerad lägre än 1 500 mm och till 5º om lyktan är placerad lägre än 
750 mm över marken. Vinkeln inåt får reduceras till 5º om fordonets  
 TSFS 2011:XX 
 
46 konstruktion inte medger att lyktan placeras så att 10º uppnås. För fordon 
vars bredd inte överstiger 1 400 mm får vinkeln inåt reduceras till 3º om 5º inte kan uppnås. 
Fordon som tagits i bruk före den 1 januari 1984 behöver inte uppfylla 
kraven i första stycket. Ljuset från sådan lykta ska i stället ha sådan styrka att det under mörker och vid klar sikt är väl synligt på ett avstånd av 150 m 
framför fordonet när halvljuset är tänt. Detta gäller dock inte om främre 
positionslyktan är placerad i fordonets halvljusstrålkastare och denna lyser. 
 
46 §	Främre positionslykta 
1. får grupperas med framåtriktad strålkastare eller lykta, 2. får inte kombineras med fra måtriktad strålkastare, och 
3. får bilda flerfunktion med framåtriktad strålkastare eller lykta. 
Breddmarkeringslykta 
Övergripande krav 47 §	Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare och 
vars bredd överstiger 2 100 mm, får ha två breddmarkeringslyktor framtill 
som avger vitt eller gult ljus framåt och två breddmarkeringslyktor baktill som avger rött ljus bakåt. Sådana lyktor ska uppfylla kraven i 48-53 §§. 
Motorredskap som tagits i bruk före den 1 januari 1984 får trots kraven i 
3 kap. 76 § i trafikförordningen (1998:1276) ha två breddmarkeringslyktor framtill som avger vitt, gult eller orangegult ljus framåt och två bredd-
markeringslyktor baktill som avger rött ljus bakåt. Sådana lyktor ska 
uppfylla kraven i 49 och 50 §§. 
 
48 §	Breddmarkeringslykta ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 7 
(se 3 kap. 1 §). 
Krav för installation av breddmarkeringslyktor 
49 §	Breddmarkeringslyktors placering i  sidled ska vara så nära fordonets 
yttre begränsningsplan som möjligt. 
 50 §	Breddmarkeringslyktors placering i  höjdled ska vara så hög som 
möjligt med hänsyn tagen till kraven på sidledsplacering och den 
symmetriska placeringen av lyktorna.  
51 §	Breddmarkeringslyktas geometriska synbarhet ska vara 5º uppåt, 20º 
nedåt och 80º utåt.  
52 §	Breddmarkeringslykta 
1. får inte grupperas med framåtr iktad strålkastare eller lykta, 
2. får inte kombineras med strålkastare eller lykta, och 
3. får inte bilda flerfunktion med strålkastare eller lykta.  
 TSFS 2011:XX 
 
47 
53 §	Breddmarkeringslykta ska vara så inkopplad i fordonets elektriska 
system att den är tänd när fordonets positionslyktor är tända.  
Körriktningsvisare 
Övergripande krav 54 §	Motorredskap klass I som har förarhytt ska ha 
1. körriktningsvisare som avger framifrån synligt orangegult ljus, 
2. körriktningsvisare som avger bakifrån synligt orangegult ljus, och 
3. en körriktningsvisare på vardera sida om fordonet som avger 
orangegult ljus åt sidan. 
 
Motorredskap klass II som har förarhytt 1. ska ha körriktningsvisare som avger framifrån synligt orangegult ljus, 
2. ska ha körriktningsvisare som avger bakifrån synligt orangegult ljus 
och 
3. får ha en körriktningsvisare på vardera sida om fordonet som avger 
orangegult ljus åt sidan. 
Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare ska 
uppfylla kraven i 55–65 §§. 
Motorredskap som tagits i bruk före den 1 januari 1984 ska uppfylla 
kraven i 56 och 65 §§. Ljuset från dess körriktningsvisare ska vid dagsljus och klar sikt vara synligt på 30 m avstånd. 
 
55 §	Körriktningsvisare ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 6 (se 
3 kap. 1 §). 
 
56 §	Körriktningsvisare ska avge blinkande ljus med en blinkfrekvens av 
90 ± 30 blinkningar per minut. 
Krav för installation av körriktningsvisare 
57 §	Fordon som tagits i bruk den 1 januari 1987 eller senare ska ha ett 
jämnt antal körriktningsvisare.  
58 §	Avståndet mellan körriktningsvisares lysande yta och lysande yta på 
halvljus eller dimstrålkastare ska vara minst 40 mm. Avståndet får dock vara mindre om ljusstyrkan i lyktans referensaxel är minst 400 cd. 
Extra körriktningsvisare omfattas in te av kraven i första stycket. 
 
59 §	Körriktningsvisares placering i  sidled får vara högst 400 mm. Behövs 
det på grund av konstruktionen av motorredskap klass II, får avståndet ökas 
så mycket som behövs.  
 TSFS 2011:XX 
 
48 Avståndet mellan de inre kanterna av de lysande ytorna på körrikt-
ningsvisare ska vara minst 500 mm. Om fordonets bredd är mindre än 1 400 mm får dock detta avstånd minskas till 400 mm. 
Extra körriktningsvisare omfattas in te av kravet i första stycket. 
 
60 §	Körriktningsvisares placering i  höjdled får lägst vara 400 mm för 
kategori 1 och 2 och 500 mm för kategori 5. Placering i  höjdled får högst 
vara 2 100 mm. Om det är nödvändigt på grund av fordonets konstruktion får högsta höjden ökas till 2 300 mm för lyktor av kategori 5. 
Extra körriktningsvisare omfattas in te av kraven i första stycket. 
För kategoriindelning se ECE-reglemente 6 annex 1 (se 3 kap. 1 §). Se 
även figur 3. 
 
61 §	Avståndet från motorredskapets främre begränsningsplan till 
centrumplanet av den lysande ytan hos körriktningsvisare av kategori 5 får 
inte överstiga 2 500 mm med avseende på körriktningsvisares placering i 
längsled. 
Extra körriktningsvisare omfattas in te av kravet i första stycket. 
 
62 §	Körriktningsvisares geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 15º 
nedåt och för sidorna enligt figur 3. Vinkeln nedåt får reduceras till 10º om 
lyktan är placerad lägre än 1 500 mm. Vinkeln 45º inåt får för körrikt-
ningsvisare kategori 2 reduceras till 30º på fordon som har lastapparat monterad baktill. 
Vad som anges i stycket ovan om geometrisk synbarhet utåt, gäller inte 
om kraven inte kan uppfyllas på grund av fordonets konstruktion eller användningsområde. I sådana fall ska 
1. bakre körriktningsvisare, med en synbarhet utåt av minst 60º, 
kombineras med 
2. sidomonterad körriktningsvisare, som uppfyller kraven för geometrisk 
synbarhet för körriktningsvisare av kategori 5 och är placerad på ett avstånd 
av högst 2 000 mm från fordonets bakre begränsningsplan. Sidomonterad körriktningsvisare ska dessutom vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 6 
(se 3 kap. 1 §). Den får även utgöras av sidomarkeringslykta. 
Extra körriktningsvisare omfattas inte av kraven i första och andra 
stycket. 
 
63 §	Körriktningsvisare 
1. får grupperas med strålkastare eller lykta, 
2. får inte kombineras med strålkastare eller lykta, 
3. får bilda flerfunktion med endast parkeringslykta, och 4. år vara särkskilt anordnad som varningsanordning om den avger 
orangegult ljus. 
 
64 §	Körriktningsvisare ska vara så ansluten till fordonets elektriska 
system att de kan användas oavsett om övrig belysning på fordonet är tänd 
eller inte. Detta krav gäller även fordonskombinationer.   
 TSFS 2011:XX 
 
4965 §	Kan föraren från förarplatsen inte se om körriktningsvisare fungerar, 
ska det vid förarplatsen finnas lämplig kontrollanordning 
1. som ska vara optisk med grönt ljus eller akustisk, och 
2. som genom avvikande indikering anger när någon av lyktorna i 
kategori 1 och 2 inte fungerar. 
Kraven gäller även för fordonskombinationer. 
Fordon som tagits i bruk före den 1 januari 1984 omfattas inte av kravet 
på kontrollanordningens utformning i första stycket. 
 
 
Figur 3. Geometrisk synbarhet  
 TSFS 2011:XX 
 
50 Sidomarkeringslykta 
Övergripande krav 66 §	Motorredskap får ha sidomarkeringslykta som avger orangegult ljus 
åt sidan. 
Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare och som 
har sidomarkeringslykta, ska uppfylla kraven i 67–72 §§. 
Motorredskap som tagits i bruk före den 1 januari 1984 och som har 
sidomarkeringslykta, ska uppfylla kraven i 67, 71 och 72 §§.  
67 §	Sidomarkeringslykta ska ha en ljusstyrka på minst 4 cd mätt i lyktans 
symmetriaxel. Ljuset ska i olika riktningar ha minst den styrka som anges i schemat i figur 4. 
Ljusstyrkan får inte i någon riktning överstiga 60 cd. 
 
Figur 4. 
 
68 §	Inom de i 70 § angivna horisontal- och vertikalvinklarna får ljus-
styrkan inte i någon observationsvinkel understiga 0,05 cd. 
Krav för installation av sidomarkeringslykta 
69 §	Sidomarkeringslyktas placering i höjdled får lägst vara 350 mm och 
högst 2 100 mm. 
 70 §	Sidomarkeringslyktas geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 15º 
nedåt, 45º framåt och 45º bakåt. Vinkeln nedåt får reduceras till 5º, om 
lyktorna är placerade lägre än 750 mm över marken.  
71 §	Sidomarkeringslykta 
1. får grupperas med annan lykta, 2. får kombineras med annan lykta, och 
3. får inte bilda flerfunktion med annan lykta. 
 
72 §	Sidomarkeringslykta ska vara så an sluten till fordonets elektriska 
system att den är tänd när fordonets positionslyktor är tända.  
 TSFS 2011:XX 
 
51Sidomarkeringsreflex 
Övergripande krav 73 §	Motorredskap klass I vars längd överstiger 6 m, ska ha sido-
markeringsreflex som vid belysning återkastar orangegult ljus åt sidan. 
Motorredskap som har sidomarkeringsreflex ska uppfylla kraven i 
74–78 §. 
 
74 §	Reflexanordning ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 3 (se 
3 kap. 1 §). 
Reflexanordning på fordon som tagits i bruk före den 1 januari 1987 får i 
stället för kravet i första stycket vara typgodkänd av Trafiksäkerhetsverket. 
Krav för installation av sidomarkeringsreflex 
75 §	Sidomarkeringsreflex placering i höjdled får lägst vara 350 mm och 
högst 900 mm. Behövs det på grund av fordonets konstruktion får lägsta 
höjden minskas så mycket som behövs och högsta höjden ökas till högst 1 500 mm eller om reflexanordningen är sammanbyggd med sido-
markeringslykta, till den höjd som är tillåten för lyktan. 
Extra sidomarkeringsreflex omfattas inte av kraven i första stycket. 
 
76 §	För motorredskap inklusive påmonterat redskap gäller för sido-
markeringsreflex placering i längsled högst 3 000 mm framifrån respektive bakifrån. Avståndet mellan två reflexanordningar på samma sida av fordonet 
och redskapet får vara högst 6 000 mm. 
Extra sidomarkeringsreflex omfattas inte av kraven i första stycket. 
 
77 §	Sidomarkeringsreflex geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 15º 
nedåt, 45º framåt och 45º bakåt. Vinkeln nedåt får reduceras till 5º, om reflexanordningarna är placerade lägre än 750 mm över marken. 
Extra sidomarkeringsreflex omfattas inte av kraven i första stycket. 
 
78 §	Reflexanordning får kombineras med sidomarkeringslykta. 
Bakre positionslykta (baklykta) 
Övergripande krav 79 §	Motorredskap klass I ska ha två positionslyktor baktill som avger rött 
ljus bakåt. 
Motorredskap klass II ska vid färd på väg ha två positionslyktor baktill 
som avger rött ljus bakåt. 
Motorredskap utan förarhytt och vars tjänstevikt inte överstiger 600 kg, 
behöver endast uppfylla kraven i första respektive andra stycket vid färd på 
väg under mörker.  
 TSFS 2011:XX 
 
52 Motorredskap klass II med tillkopplat fordon behöver inte ha bakre 
positionslyktor om tillkopplat fordon har bakre positionslyktor. 
Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare ska 
uppfylla kraven i 80 § och 82–87 §§. 
Motorredskap som tagits i bruk före den 1 januari 1984 ska uppfylla 
kraven i 81 §. 
Kraven för bakre positionslykta gäller inte sådan positionslykta som 
normalt är dold under färd, exempelvis lykta i dörr. 
 
80 §	Bakre positionslykta ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 7 
(se 3 kap. 1 §).  
81 §	Bakre positionslyktas ljusöppning ska vara minst 20 cm
2 och 
ljusstyrkan ska uppgå till minst 1 cd. 
Krav för installation av bakre positionslykta 
82 §	Fordon som tagits i bruk den 1 januari 1987 eller senare ska ha ett 
jämnt antal bakre positionslyktor. 
 83 §	Bakre positionslyktas placering i  sidled får vara högst 400 mm. 
Behövs det på grund av fordonets konstruktion får avståndet ökas så mycket 
som behövs. 
Avståndet mellan de inre kanterna av de lysande ytorna på lyktorna ska 
vara minst 500 mm. Om fordonets bredd är mindre än 1 400 mm får dock 
detta avstånd minskas till 400 mm. 
 
84 §	Bakre positionslyktas placering i  höjdled får lägst vara 400 mm och 
högst 2 100 mm.  
85 §	Bakre positionslyktas geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 15º 
nedåt, 45º inåt och 80º utåt eller 80º inåt och 45º utåt. Vinkeln nedåt får reduceras till 10º om lyktan är placerad lägre än 1 500 mm och till 5º om 
lyktan är placerad lägre än 750 mm över marken. Vinkeln 80º utåt får 
reduceras till 60º om det behövs med hänsyn till fordonets konstruktion eller användningsområde. Vinkeln 45º inåt får reduceras till 30º om fordonet har 
lastapparat monterad baktill. 
 86 §	Bakre positionslykta 
1. får grupperas med bakåtriktad strålkastare och lykta baktill, 
2. får kombineras med skyltlykta, och 3. får bilda flerfunktion med stopplykta eller dimbaklykta. 
 
87 §	Bakre positionslykta ska vara så ansluten till fordonets elektriska 
system att den är tänd när fordonets huvudstrålkastare eller främre 
positionslyktor är tända.  
 TSFS 2011:XX 
 
53Stopplykta 
Övergripande krav 88 §	Motorredskap klass I ska ha två stopplyktor baktill som avger rött 
ljus bakåt när motorredskapets färdbroms används. 
Motorredskap klass II får ha stopplykta baktill som avger rött ljus bakåt 
när motorredskapets färdbroms används. 
Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare och som 
har stopplykta, ska uppfylla kraven i 89–93 §§. 
 
89 §	Stopplykta ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 7 (se 3 kap. 
1 §). 
Krav för installation av stopplykta 
90 §	Har fordon fler än en stopplykta ska avståndet mellan de inre 
kanterna av de lysande ytorna ska vara minst 500 mm. Avståndet får 
minskas till 400 mm om det behövs på grund av fordonets konstruktion.  
91 §	Stopplyktas placering i  höjdled får lägst vara 400 mm och högst 
2 100 mm.  
92 §	Stopplyktas geometriska synbarhet ska vara 5º uppåt, 15º nedåt, 45º 
inåt och 45º utåt. Vinkeln nedåt får reduceras till 10º om lyktorna är placerade lägre än 1 500 mm över marken och till 5º om lyktorna är 
placerade lägre än 750 mm över marken. Vinkeln inåt får reduceras till 30º 
om fordonet har lastapparat monterad baktill.  
93 §	Stopplykta 
1. får grupperas med bakåtriktad strålkastare och lykta baktill, 2. får inte kombineras med annan lykta, och 
3. får bilda flerfunktion med bakre positionslykta. 
Dimbaklykta 
Övergripande krav 94 §	Motorredskap får ha högst två dimbaklyktor som avger rött ljus 
bakåt. Dimbaklykta ska uppfylla kraven i 95–100 §§. 
 95 §	Dimbaklykta ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 38 (se 
3 kap. 1 §).  
 TSFS 2011:XX 
 
54 Krav för installation av dimbaklykta 
96 §	För dimbaklyktas placering i  sidled gäller att avståndet mellan dim-
baklyktas och stopplyktas lysande yta ska vara minst 100 mm. Om endast en 
dimbaklykta finns ska den placeras till vänster om fordonets mittlinje. 
 97 §	Dimbaklyktas placering i  höjdled får lägst vara 250 mm och högst 
2 100 mm. 
 98 §	Dimbaklyktas geometriska synbarhet ska vara 5º uppåt, 5º nedåt, 25º 
inåt och 25º utåt. 
 99 §	Dimbaklykta 
1. får grupperas med strålkastare eller lykta baktill, 
2. får inte kombineras med annan lykta, och 3. får bilda flerfunktion med bakre positionslykta. 
 
100 §	Dimbaklykta ska vara möjlig att släcka oberoende av övriga lyktor. 
Kontrollampa ska finnas i fordonet och ska när dimbaklyktan är påslagen 
visa fast orangegult ljus som är väl synligt från förarplatsen. 
Backningsstrålkastare 
Övergripande krav 101 §	Motorredskap får ha backningsstrålkastare som avger vitt ljus bakåt. 
Backningsstrålkastare ska uppfylla kraven i 102 och 103 §§. 
Krav för installation av backningsstrålkastare 
102 §	Backningsstrålkastare ska vara så inställd att dess ljus inte bländar 
andra fordonsförare. 
 
103 §	På fordon som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare ska det 
finnas en kontrollampa om backningsstrålkastare kan tillkopplas med 
särskild strömställare. När backningsstrålkastare är påslagen ska 
kontrollampan visa fast ljus som är väl synligt från förarplatsen.  
Bakre reflexanordning 
Övergripande krav 
104 §	Motorredskap klass I ska ha två reflexanordningar baktill, vilka vid 
belysning återkastar rött ljus bakåt. 
Motorredskap klass II ska vid färd på väg ha två reflexanordningar 
baktill, vilka vid belysning återkastar rött ljus bakåt.  
 TSFS 2011:XX 
 
55Motorredskap klass II med tillkopplat fordon behöver inte ha bakre 
reflexanordning om tillkopplat fordon har bakre reflexanordning. 
Motorredskap som har bakre reflexanordning ska uppfylla kraven i  
105–109 §§. Kraven i 106 och 107 §§ kan uppfyllas genom en kombination 
av reflexanordningar. 
 
105 §	Bakre reflexanordning får inte vara triangulär och 
1. typgodkänd enligt ECE-reglemente 38 (se 3 kap. 1 §) eller 2. för fordon som tagits i bruk före den 1 januari 1984, av typ som 
godkänts av Statens Provningsanstalt före den 1 januari 1967. 
Krav för installation av reflexanordningar 
106 §	Bakre reflexanordnings placering i  sidled får vara högst 400 mm. 
Behövs det för fordonets konstruktion får avståndet ökas så mycket som 
behövs. Avståndet mellan de inre kanterna av de lysande ytorna ska vara 
minst 600 mm. Om fordonets bredd är mindre än 1 400 mm får dock detta avstånd minskas till 400 mm. 
Extra reflexanordning omfattas inte av kraven i första stycket. 
 
107 §	Bakre reflexanordnings placering i  höjdled får lägst vara 350 mm 
och högst 900 mm. Behövs det för fordonets konstruktion får högsta höjden 
ökas till högst 1 500 mm. 
Extra reflexanordning omfattas inte av kraven i första stycket. 
 
108 §	Bakre reflexanordnings geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 
15º nedåt, 30º inåt och 30º utåt. Vinkeln nedåt får reduceras till 5º om 
reflexanordningarna är placerade lägre än 750 mm över marken. 
På fordon som har tagits i bruk före den 1 januari 1984 omfattas inte 
reflexanordning eller extra reflexanordning av kraven i första stycket.  
 
109 §	Bakre reflexanordning får kombineras med lykta baktill. 
Skyltlykta 
Övergripande krav 
110 §	Motorredskap får ha skyltlykta som avger vitt ljus för belysning av 
bakre registreringsskylt så att den lätt kan avläsas i mörker. Skyltlykta ska uppfylla kraven i 111–113 §§. 
 
111 §	Skyltlykta ska vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 4 (se 3 kap. 
1 §). 
Krav för installation av skyltlykta 
112 §	Skyltlykta  
 TSFS 2011:XX 
 
56 1. får grupperas med strålkastare eller lykta baktill, 
2. får kombineras med bakre positionslykta, och 3. får inte bilda flerfunktion med bakåtriktad strålkastare eller annan 
lykta baktill. 
 
113 §	Skyltlykta ska vara så ansluten till fordonets elektriska system att 
den är tänd när fordonets ba kre positionslyktor är tända. 
Arbetsbelysning 
Övergripande krav 114 §	Motorredskap får ha arbetsbelysning som avger vitt ljus. Arbets-
belysning ska uppfylla kraven i 115 och 116 §§. 
Krav för installation av arbetsbelysning 
115 §	Arbetsbelysning 
1. får inte grupperas med annan strålkastare eller lykta, 
2. får inte kombineras med annan strålkastare eller lykta, och 
3. får inte bilda flerfunktion med annan strålkastare eller lykta.  
116 §	På fordon som tagits i bruk den 1 januari 1984 eller senare ska det 
finnas en kontrollampa som visar om arbetsbelysningen är tillkopplad. Kontrollampan ska visa fast orangegult ljus som är väl synligt från 
förarplatsen. 
Varsellykta 
Övergripande krav 117 §	Motorredskap klass I får ha varsellykta som avger vitt eller gult ljus 
framåt. Varsellykta ska uppfylla kraven i 118–124 §§. 
 118 §	Varsellykta ska ha sådan styrka att den vid dagsljus och klar sikt är 
väl synlig på ett avstånd av 150 m. 
Varsellykta ska vara typgodkänd 1. enligt ECE-reglemente 87 (se 3 kap. 1 §), eller 
2. av Vägverket eller Trafiksäkerhetsverket. 
Krav för installation av varsellykta 
119 §	Antalet lyktor ska vara två. 
  
 TSFS 2011:XX 
 
57120 §	Varsellyktas placering i sidled får vara högst 400 mm. Avståndet 
mellan de inre kanterna av de lysande ytorna på lyktorna ska vara minst 500 mm. 
 
121 §	Varsellyktas placering i  höjdled får lägst vara 500 mm och högst 
1 800 mm. För motorredskap klass I av årsmodell 1985 eller tidigare och 
som är inrättad som mobilkran, får dock lägsta höjden vara 250 mm. 
 122 §	Varsellyktas geometriska synbarhet ska vara 15º uppåt, 15º nedåt, 
80º utåt och 80º inåt. 
 123 §	Varsellykta 
1. får grupperas med framåtriktad strålkastare eller lykta, 
2. får kombineras med annan strålkastare eller lykta, och 3. får bilda flerfunktion med framåtriktad strålkastare och annan lykta än 
körriktningsvisare. 
 
124 §	Varsellykta ska vara så ansluten till fordonets elektriska system att 
den inte kan lysa utan att föreskrivna lyktor baktill samtidigt lyser. 
Anslutning av varsellykta ska vara så utförd att den inte orsakar nämnvärt 
spänningsfall i fordonets elektriska system när fordonets hel- eller halvljus 
används. När sådant ljus inte används får dock anslutningen orsaka ett 
spänningsfall av högst 1,0 V. 
19 kap. Ljudsignalanordning 
1 §	Motorredskap klass I ska ha ljudsignalanordning. Anordningen ska 
avge jämn ton och vara typgodkänd 
1. enligt direktiv 70/388/EEG50 (se 2 kap. 2 §) eller 
2. enligt ECE-reglemente 28 (se 3 kap. 1 §). 
 
2 §	Ljudsignalanordnings ljudstyrka ska vid mätning 7 m framför fordonet 
vara minst 93 dB (A) och högst 112 dB (A). Mätning ska ske med motorn 
frånslagen.  
 
3 §	Motorredskap får inte vara utrustat med larmanordning. 
20 kap. Varningstriangel 
1 §	Motorredskap med en tjänstevikt utan förarhytt av 600 kg eller högre, 
ska vid färd på väg medföra varningstriangel som är typgodkänd enligt ECE-reglemente 7 (se 3 kap. 1 §). 
 
50 EGT L 176, 10.8.1970, s. 12 (Celex 31970L0388).  
 TSFS 2011:XX 
 
58 21 kap. Skyltar för utmärkning av fordon 
KM-skylt för motorredskap klass I 
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap klass I som används på väg ska ha KM-skylt (skylt som 
anger den högsta hastighet som fordonet får framförs på väg) och uppfylla kraven i 2 §. 
Motorredskap med tillkopplat fordon behöver inte ha KM-skylt om det 
tillkopplade fordonet är försett med KM-skylt. 
Krav på KM-skylt 
2 §	KM-skylt ska vara placerad baktill på fordonet och vara väl synlig. För 
KM-skyltens utseende, se figur 5. 
 
 
 
Figur 5. 
 
KM-skylten ska ha gul botten med svart bård och svarta siffror. Skylten 
ska ha en diameter av 250 mm med en 30 mm bred bård. Siffrorna ska vara 110 mm höga. 
LGF-skylt för motorredskap klass II 
Övergripande krav 3 §	Motorredskap klass II ska vid färd på väg ha LGF-skylt (skylt för 
markering av långsamtgående fordon) och uppfylla kraven i 4–7 §§. 
Motorredskap med en tjänstevikt av högst 600 kg behöver inte ha LGF-
skylt om det med hänsyn till fordonets konstruktion eller användning är förenat med stor olägenhet med LGF-skylt på fordonet. 
Motorredskap med tillkopplat fordon behöver inte ha LGF-skylt om det 
tillkopplade fordonet har LGF-skylt.  
 TSFS 2011:XX 
 
59Motorredskap klass II får användas utan LGF-skylt inom hamnområde, 
terminalområde eller liknande område om den högsta tillåtna hastigheten inom området är 50 km/tim eller lägre. 
Krav på LGF-skylt 
4 §	LGF-skylt ska vara typgodkänd 
1. enligt ECE-reglemente 69 (se 3 kap. 1 §), eller 2. av Vägverket eller Trafiksäkerhetsverket. 
 
5 §	LGF-skylt ska vara monterad baktill på fordonet inom det område som 
anges i figur 6. I fråga om fordon med påmonterat redskap behöver inte 
redskapets längd inräknas i måttet 2,0 m i figuren. 
 6 §	LGF-skylt ska vara monterad på en höjd av minst 0,6 m och högst 
1,8 m över marken mätt från skyltens nedre kant. Om det med hänsyn till 
fordonets konstruktion eller användning är förenat med stor olägenhet att uppfylla detta krav får måtten minskas respektive ökas i nödvändig grad. 
LGF-skylten får inte vara monterad innanför någon ruta. 
 
7 §	LGF-skylt ska vara placerad lodrätt och vinkelrätt mot fordonets 
längdriktning med en avvikelse på högst 10º. 
LGF-skylt ska vara riktad bakåt och ha en av triangelspetsarna uppåt och 
skyltens yta ska vara väl synlig. 
 
 
Figur 6. 
22 kap. Varningslykt a (orangegult ljus) 
1 §	Varningslykta är varningsanordning med orangegult ljus som i alla 
riktningar i horisontalplanet ger intryck av att vara blinkande. 
Om motorredskap har varningslykta ska kraven i 2–5 §§ vara uppfyllda. 
 
2 §	Varningslykta ska vara typgodkänd 
1. enligt ECE-reglemente 65 (se 3 kap. 1 §), eller 
2. av Vägverket eller Trafiksäkerhetsverket.  
 TSFS 2011:XX 
 
60  
3 §	På motorredskap med en eller flera varningslyktor ska det vara möjligt 
att från varje punkt på en höjd av 1,2 m över markplanet, och på ett avstånd 
av 20 m och längre från fordonet, observera ljuskällans centrum på minst en 
lykta. 
Varningslykta ska vara så placerad på fordonet att dess symmetriaxel är i 
det närmaste vinkelrät mot markplanet. 
 
4 §	Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1983 eller senare ska ha 
kontrollampa som visar fast orangegult ljus när varningslyktan är 
tillkopplad. Lampan ska vara väl synlig från förarplatsen.  
5 §	Om varningslykta kompletteras med annan lykta med blinkande 
orangegult ljus ska denna vara så ansluten till fordonets elektriska system att den endast kan vara tillkopplad då varningslyktan är tillkopplad. 
23 kap. Sikt och sikthjälpmedel 
Rutor  
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap som tagits i bruk den 1 januari 1994 eller senare och har 
förarhytt, ska ha vindruta. 
Motorredskap klass I som tagits i bruk efter den 1 januari 1994 men före 
den 1 januari 2013 ska beträffande rutor uppfylla kraven i 3, 4 och 6 §§. 
Motorredskap klass I som tagits i bruk den 1 januari 2013 eller senare ska 
beträffande rutor uppfylla kraven i 3, 4 och 7 §§. 
 
2 §  Motorredskap klass II som tagits i bruk efter den 1 januari 1994 men 
före den 1 januari 2013 ska beträffande rutor uppfylla kraven i 5 och 6 §§. 
Motorredskap klass II som tagits i bruk den 1 januari 2013 eller senare 
ska beträffande rutor uppfylla kraven i 5 och 7 §§. 
 
3 §	Ruta (inklusive eventuellt färgskikt e ller film) ska i förarens siktfält ha 
en ljusgenomsläpplighet i båda riktningarna av minst 75 % för vindruta och 
minst 70 % för annan ruta. 
Krav på rutors material 
4 §	Vindruta ska vara av laminerat glas. Annan ruta än vindruta ska vara 
av härdat eller laminerat glas. 
 5 §	Ruta ska vara av laminerat glas, polykarbonat eller härdat glas. 
 
6 §	Ruta av laminerat glas ska 
1. vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 43 (se 3 kap. 1 §), eller 
2. uppfylla kraven i ANSI/SAE Z 26.1-1990.  
 TSFS 2011:XX 
 
61    Ruta av härdat glas ska 
1. vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 43 (se 3 kap. 1 §), eller 2. uppfylla kraven i ANSI/SAE Z 26.1-1990. 
 
7 § Ruta av laminerat eller härdat glas ska  
1. vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 43 (se 3 kap. 1 §), eller 
2. uppfylla kraven i ANSI/SAE Z 26.1-1996. 
Backspeglar 
Övergripande krav 8 §	Motorredskap klass I som har förarhytt ska ha backspeglar. 
Motorredskap klass II som tagits i bruk den 1 januari 1993 eller senare 
och har förarhytt ska ha backspeglar. 
Motorredskap klass I, med undantag av motorredskap klass I inrättat som 
mobilkran, ska beträffande backspeglar uppfylla kraven i 9, 10, 13 och 
14 §§. 
Motorredskap klass I inrättat som mobilkran ska beträffande backspeglar 
uppfylla kraven i 11–14 §§. 
Motorredskap klass II ska beträffande backspeglar uppfylla kraven i 9, 13 
och 14 §§. 
Siktkrav 
9 §	Fordonet ska ha backspeglar placerade och i sådant antal att vägen kan 
överblickas på en bredd av 
1. minst 2,5 m, räknat utåt från ett vertikalplan som är parallellt med 
fordonets mittlinje och som tangerar fordonets vänstra sida, på ett avstånd 
av 10 m från förarens ögonpunkter och vidare bakåt och 
2. minst 2,5 m, räknat utåt från ett vertikalplan som är parallellt med 
fordonets mittlinje och som tangerar fordonets högra sida, på ett avstånd av 
10 m från förarens ögonpunkter och vidare bakåt. 
Avstånd från förarens ögonpunkter ska mätas enligt punkt 16.5 i ECE-
reglemente 46 (se 3 kap. 1 §). 
 
10 §	Om det till fordonet kopplas fordon som påverkar de föreskrivna 
siktfälten, ska siktfälten i 9 § beräknas med utgångspunkt från den bredaste 
del av fordonets karosseri som påverkar siktfältet. 
Siktkrav för motorredskap klass I inrättat som mobilkran 
11 §	Fordonet ska ha backspeglar placerade och i sådant antal att vägen 
kan överblickas på en bredd av 
1. minst 2,5 m, räknat utåt från ett vertikalplan som är parallellt med 
fordonets mittlinje och som tangerar fordonets vänstra sida, på ett avstånd 
av 10 m från förarens ögonpunkter och vidare bakåt,  
 TSFS 2011:XX 
 
62 2. minst 3,5 m, räknat utåt från ett vertikalplan som är parallellt med 
fordonets mittlinje och som tangerar fordonets högra sida, på ett avstånd av 30 m från förarens ögonpunkter och vidare bakåt, och 
3. minst 0,75 m från en punkt 4 m bakom förarens ögonpunkter. 
Avstånd från förarens ögonpunkter ska mätas enligt punkt 16.5 i ECE-
reglemente 46 (se 3 kap. 1 §). 
 
12 §	Om det till fordonet  kopplas fordon som påverkar de föreskrivna 
siktfälten, ska i stället kraven i 9 § uppfyllas. Beräkningarna ska göras med 
utgångspunkt från den bredaste del av fordonets karosseri som påverkar 
siktfältet. 
Backspegels utförande 
13 §	Utvändig backspegel ska vara monterad innanför fordonets yttre 
begränsningsplan eller kunna fällas huvudsakligen innanför detta plan. 
Undantaget är backspegel som tillfälligt används när släpfordon är tillkopplat som medför att siktkraven inte uppfylls av ordinarie backspeglar. 
Krav på backspegels fällbarhet uppfylls genom att 
1. ara typgodkänd enligt direktiv 71/127/EEG
51 (se 2 kap. 5 §), 
2. vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 46 (se 3 kap. 1 §), eller 
3. spegeln fälls undan då den framifrån eller bakifrån utsätts för en kraft 
parallell med fordonets längdaxel av 250 N. 
 
14 §	Backspegel ska 
1. vara typgodkänd enligt direktiv 71/127/EEG52 (se 2 kap. 5 §), 
2. vara typgodkänd enligt ECE-reglemente 46 (se 3 kap. 1 §), eller 
3. uppfylla kraven i 15–18 §§. 
 
15 §	Backspegel ska vara inställningsbar. Inre backspegel ska kunna 
ställas in från förarplatsen utan hjäl p av verktyg. Inställningen får inte 
ändras på grund av fordonets normala skakningar.  
16 §	Backspegels reflekterande yta ska vara plan eller svagt konvex och 
kunna återge den reflekterade bilden tydligt och utan nämnvärd för-vrängning. Ytans krökningsradie ska vara minst 800 mm. 
 
17 §	Backspegels färgåtergivning ska vara sådan att ljussignaler och 
tecken som förekommer i trafiken kan identifieras i spegeln. 
 
18 §	Backspegel, inklusive fästanordning, ska ha avrundade kanter med en 
krökningsradie av minst 2,5 mm, dock med undantag av 
1. delar vars material har en hårdhet av högst 60 Shore A, 
 
51 EGT L 68, 22.3.1971, s. 1 (Celex 31971L0127). 
52 EGT L 68, 22.3.1971, s. 1 (Celex 31971L0127).  
 TSFS 2011:XX 
 
632. delar av backspegel som är monterade på plant underlag och som 
ifråga om inre backspegel, inte kan komma i beröring med ett klot vars diameter är 165 mm eller i fråga om yttre backspegel, inte kan komma i 
beröring med ett klot vars diameter är 100 mm, och 
3. backspegels fästhål och liknande om avrundning finns. 
Vindrutetorkare 
 
Övergripande krav 
19 §	Motorredskap klass I som har fö rarhytt ska ha motordriven 
vindrutetorkare. 
Motorredskap klass II som tagits i bruk den 1 januari 1993 eller senare 
och som har vindruta, ska ha motordriven vindrutetorkare. 
Motorredskap klass I, med undantag av motorredskap klass I inrättat som 
mobilkran, ska beträffande vindrutetorkare uppfylla kraven i 21 §. 
Motorredskap klass I inrättat som mobilkran och som tagits i bruk den 
1 januari 1991 eller senare, ska beträffande vindrutetorkare uppfylla kraven i 22 §. 
Krav på vindrutetorkare  
20 §	Vindrutetorkare ska ha minst två svephastigheter av vilka en ska 
uppgå till minst 20 slag per minut på våt ruta. Detta krav ska uppfyllas 
oberoende av fordonsmotorns belastning och varvtal upp till den högsta 
hastighet som fordonet kan framföras med, dock högst 80 km/tim. 
Vindrutetorkararm ska återgå till viloläge eller särskilt parkeringsläge 
efter det att vindrutetorkare stängts av. 
Defroster 
21 §	Motorredskap som har förarhytt ska ha defroster som kan hålla 
vindrutan fri från imma och is. 
24 kap. Hastighetsmätare 
Övergripande krav 
1 §	Motorredskap klass I ska ha hastighetsmätare som uppfyller kraven i 
2–4 §§. 
Krav för hastighetsmätare 
2 §	Hastighetsmätare ska visa hastighet i kilometer per timme (km/tim). 
Hastigheter under 20 km/tim behöver inte visas. 
Hastighetsmätare får inte visa hastighet som är mindre än den verkliga.  
 TSFS 2011:XX 
 
64  
3 §	Visad hastighet (V 1) och verklig hastighet (V 2) ska vid hastigheter 
mellan 40 km/tim och 140 km/tim uppfylla villkoret 
 
 
 
4 §	Hastighetsmätare ska vara synlig från förarplatsen och kunna avläsas 
även under mörker. 
25 kap. Manöverorgan 
1 §  På motorredskap som har tas i bruk den 1 januari 2013 eller senare 
ska manöverorganen uppfylla kraven i 2-6 och 8 §§. 
På motorredskap som har tagits i bruk den 1 januari 1970 eller senare 
men före den 1 januari 2013 ska manöverorganen uppfylla kraven i 2-7 §§. 
 
2 §	Det fria utrymmet kring styrinrättningens manöverorgan ska i 
motorredskapets längdriktning vara minst 50 mm och i övrigt 80 mm. 
 
3 §	Pedaler och deras förbindningar med de anordningar de ska påverka, 
ska vara av tillförlitlig konstruktion. 
Broms- och kopplingspedal ska ha halkskydd bestående av pedalgummi 
eller motsvarande. 
 
4 §	Gasreglage som normalt används vid färd, ska vara så placerat att det 
kan regleras med höger fot. Det ska vara så anordnat att fordonets hastighet kan varieras lätt och säkert utan att trötta föraren samt vara av driftsäker 
konstruktion. 
Gasreglage ska vara så anordnat att det automatiskt återgår till läge för 
tomgång när reglaget släpps. Detta gäller dock inte när så kallad automatisk 
farthållningsutrustning används. Handmanövrerat gasreglage som används 
för reglering av varvtalet, t.ex. på kraftuttagsaxel, behöver inte återgå till läge för tomgång när reglaget släpps. 
 
5 §	Färdbroms ska vara inrättad för att manövreras med höger fot. 
Ytterligare färdbromsreglage får finnas som manövreras på annat sätt. 
 
6 §	Växel- och tillsatsväxelreglage ska vara så placerade och anordnade, 
att de kan användas bekvämt, lätt och säkert. Tillsatsväxelreglage ska kunna 
manövreras utan att visning och registrering hos motorredskapets hastig-
hetsmätare eller färdskrivare påverkas.  
7 §	Manöverorgan bör vara utmärkta så att deras funktion tydligt framgår. 
Manöverorgan som normalt används vid färd på väg bör vara utmärkta i enlighet med svensk standard SS-ISO 2575 utgåva 2 eller international 
standard SS-ISO 6405 utgåva 1.  
 TSFS 2011:XX 
 
65 
8 § Manöverorgan ska vara utmärkta så att deras funktion tydligt framgår. 
Manöverorgan som normalt används vid färd på väg ska vara utmärkta i 
enlighet med ECE-reglemente 121 (se 3 kap. 1 §).  
26 kap. Undantag för fordon so m brukas av Försvarsmakten 
m.fl. 
1 §	Fordon som är registrerade i det militära fordonsregistret får brukas av 
Försvarsmakten, Försvarets Materielverk  och Försvarets radioanstalt enligt 
militärtrafikförordningen (2009:212) trots att 
1. kopplingsanordningar inte uppfyller kraven i 17 kap., 
2. däck, hjul, medar eller band inte uppfyller kraven i 8 kap., eller 
3. stänkskydd saknas. 
___________ 
1. Denna författning träder i kraft den 1 mars 2012. 
2. Genom föreskrifterna upphävs Vägverkets föreskrifter (VVFS 
2003:27) om motorredskap. 
 
På Transportstyrelsens vägnar 
 
STAFFAN WIDLERT 
 Martin Hedberg  (Väg- och järnvägsavdelningen) 
 
Utgivare: Kristina Nilsson, Transpor tstyrelsen, Norrköping   ISSN 2000-1975