1 
  Luonnos 16.2.2017 
Ympäristöministeriön asetus  
uuden rakennuksen energiatehokkuudesta  
 
 
Ympäristöministeriön päätöksen mukaisesti säädetään maankäyttö - ja rak ennuslain (132/1999) 117 
g §:n 3 momentin ja 131 §:n 2 momentin nojalla, sellaisena kun niistä on  117 g §:n 3 momentti laissa 
1151 /2016, ja 131 §:n 2 momentti laissa 41/2014 : 
 
1 luku  
 
Yleistä  
 
1 § 
Soveltamisala  
 
Tämä asetus  koskee sisäilmaston ylläpitämiseen energiaa käyttävän, katetusta seinällisestä rake n-
teesta koostuvan  uuden rakennuksen suunnittelua ja rakentamista . Asetus koskee myös rakennuksen 
laajennusta ja kerrosalaan laskettavan tilan lisäämistä.  Asetus koskee kerrosalaltaan alle 50 neliöme t-
rin kokoisen rakennuksen laajennusta vain siltä osin ku in rakennus laajennuksineen  ylittää 50 neliö-
metriä . 
 
2 § 
Määritelmät  
 
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:  
1) ilmanvaihdon lämmityksen tarvitsemalla lämpömäärällä  sitä lämpömäärää, joka tarvitaan ilma n-
vaihdon ilmavirran lämmittämiseksi ulkoilman lämpötilasta huonelämpötilaan;  
2) ilmanvaihdon lämmitysenergian nettotarpeella  lämmitysenergian tarvetta, joka muodostuu ilman 
lämmittämisestä lämmöntalteenoton jälkeen tuloilman lämpötilaan ja mahdollisesta lämmittämisestä 
ennen lämmöntal teenottoa ; 
3) ilmanvaihdon poistoilman lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteella  lämmöntalteenottolaitteistolla  
talteenotettavan ja hyödynnettävän lämpömäärän suhdetta ilmanvaihdon lämmityksen tarvitsemaan 
lämpömäärään  vuodessa , kun lämmöntalteenottoa ei ole;  
4) ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähköteholla (kW/(m3/s)) rakennuksen koko ilmanvaihtojärje s-
telmän kaikkien puhaltimien ja niihin liittyvien taajuusmuuttajien ja muiden tehonsäätölaitteiden y h-
teenlaskettua sähköverkosta ottamaa sähkötehoa jaettuna ilmanva ihtojärjestelmän suunnitellu n käyt-
töajan ulospuhallusilmavirralla tai ulkoilmavirralla sen mukaisesti kumpi näistä on suurempi;  
5) ilmanvaihtojärjestelmän sähköenergiankulutuksella  puhaltimien  ja mahdollisten apulaitteiden 
sähkönkulutusta;  
6) ilmanvuotoluvulla  q50 (m3/(h m2)) rakennuksen vaipan keskimääräistä vuotoilmavirtaa tunnissa 50 
Pa:n paine -erolla rakennuksen ko konaissisämittoj en mukaan laskettua rakennuksen vaipan pinta -alaa 
kohden;  
7) jäähdytettävällä kylmällä tilalla  sellaista tilaa, jossa jäähdytys - ja mahdollisen lämmitysjärjeste l-
män avulla ympärivuotisesti ylläpidetään käyttötarkoituksen mukaista alle 17  oC lämpötilaa;  
8) jäähdytysjärjestelmän energiankulutuksella  jäähdytysenergian tuoton energiankulutusta ja ap u-
laitteiden sähkönkul ututusta ; 
9) kaukolämmöllä  jakeluverkon kautta asiakkaana olevalle kiinteistölle toimitettua lämpöä ; 
10) kylmäsil lalla rakenteiden lujuus - tai liitossyistä johtuvaa rakennusosan pienen osan lämmönl ä-
päisykertoimen heikentymistä ; 
11) lämmitetyllä nettoalalla  Anetto (m2) lämmitettyjen kerrostasoalojen summaa kerrostasoja ymp ä-
röivien ulkoseinien sisäpintojen mukaan laskettuna;  
12) lämmittämättömällä tilalla  sellaista tilaa, jota ei ole tarkoitettu lämmityskaudella jatkuvaan 
oleskeluun ja jota ei suunnitella lämmite ttäväksi ; 2 
  Luonnos 16.2.2017 
13) lämmitysenergian nettotarpeella  rakennuksen tilojen, ilmanvaihdon ja lämpimän käyttöveden 
lämmitysenergioiden yhteenlas kettua nettotarvetta ; 
14) lämmitysjärjestelmän energiankulutuksella  tilojen, ilmanvaihdon ja lämpimän käyttöveden 
lämmityksen energiankulutusta;  
15) lämmönläpäisykertoimella  lämpövirran tiheyttä, joka jatkuvuustilassa läpäisee rakennusosan, 
kun lämpötilaero rakennusosan eri puolilla olevien ilmatilojen välillä on yksikön suurui nen, ja jonka 
tunnuksena käytetään  U:ta ja y ksikkönä W/(m2K); 
16) lämpimällä tilalla  sellaista rakennuksen tilaa, jonka huonelämpötila  on +17 oC tai korkeampi;  
17) lämpimän käyttöveden lämmitysenergian nettotarpeella  lämmitysenergian t arvetta, joka kuluu 
lämpimän käyttöveden lämmittämiseen kylmän veden lämpötilasta lämpimän veden lämpötilaan;  
18) massiivipuurakennuksella  rakennus ta, jossa ulkoseinien pääasiall inen rakennusmateriaali on 
massiivipuurakenne , jonka keskimääräinen rakennepaksuus on vähintään 180 mm;  
19) puolilämpimällä tilalla  sellaista tilaa, joka ei ole tarkoitettu jatkuvaan oleskeluun pelkästään 
normaalia sisävaa tetusta käyttäen ja jonka  lämpötila lämmityskaudella on keskimäärin vähintään +5  
oC mutta alle +17  oC; 
20) rakennuksen laskennallisella ostoenergiankulutuksella  rakennuksen vakioituun käyttöön peru s-
tuvaa energiankulutusta , joka  lasketaan h ankittavaksi  rakennukseen  sähkö njakelu verkosta, kaukolä m-
pöve rkosta, kaukojäähdytysverkosta tai  uusiutuvan tai fossiilisen polttoaineen si sältämänä energiana;   
21) rakennuksen vaipalla  niitä rakennusosia, jotka erottavat lämpimän, puolilämpimän, erityisen 
lämpimän tai jäähdytettävän kylmän tilan ulkoilmasta, maaperästä tai lämmittämättö mästä tilasta;  
22) rakennuksen vertailulämpöhäviöllä  rakennuksen vaipan, vuotoilman ja ilmanva ihdon vertailua r-
voilla  laskettua laskennallista lämpöhäviötä ; 
23) siirtokelpoisella rakennuksella väliaikaiseen käyttöön tarkoitettua, liikuteltavaa rakennusta;  
24) suunnitteluratkaisulla rakennuksen toteutettavaksi aiottua suunnitelmaa;  
25) uusiutuv alla polttoaine ella puuta ja puupohja ista sekä mu uta biopolttoaine tta, ei kuitenkaan tu r-
vetta ;  
26) tarpeen mukaisella ilmanvaihdolla järjestelmää, jolla ilmavi rtoja voidaan ohjata kuormituksen  
tai ilman laadun mukaan käyttötilannetta vastaavasti;  
27) ympäristö ssä olevasta  energia sta otetulla energialla  rakennukseen kuuluvalla laitteistolla pai-
kan päällä tai rakennuksen lähellä auringosta, tuulesta, maasta, ilmasta tai vedestä  tuotettua  lämpö - tai 
sähköenergiaa . 
 
3 § 
Rakennuksen energia tehokkuuden vähimmäisvaatimukset  
 
Pääsuunnittelijan, erityissuunnittelijan ja rakennussuunnittelijan on tehtäviensä mukaisesti huole h-
dittava uuden rakennuksen suunnittelusta siten, että se käyttötarkoituksensa mukaisesti  on:  
1) energiatehokkuudeltaan  joko laskennallisen  energiatehokkuuden vertailuluvun  (E-luvun ) tai ra-
kenteellisen energiatehokkuuden mukainen;  
2) on rakennuksen lämpöhäviöltään vähäiselle energiantarpeelle edellytykset luova ; 
3) on energiatehokas  laskennalliselta kesäajan huonelämpötilaltaan,  energiankäytön mit taamise l-
taan, lämmön ja sähkön tehon tarpeeltaan  sekä käytettävessä koneellista ilmanvaihtojärjestelmää 
myös ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähköteholtaan . 
 
2 luku  
 
Energiatehokkuus  
 
4 § 
Laskennallisen  energiatehokkuuden vertailuluvun vaatimustasot  käyttötarkoitusluokittain  
 
Laskennallinen energiatehokkuuden vertailuluku ( E-luku), jonka yksikkönä käytetään kWh E/(m2 a), 
on energiamuotojen kertoimilla painotettu rakennuksen laskennallinen ostoenergiankulutus rakennu k-
sen lämmitettyä nettoalaa kohden vuodessa. Rakennuksen  käyttötarkoitusluokan  mukaisesti laskettu  
E-luku ei saa ylittä ä seuraavia raja -arvoja:  3 
  Luonnos 16.2.2017 
 
 
 
Käyttötarkoitusluokka  E-luvun raja -arvo 
kWh E/(m2 a) 
Luokka 1) Pienet asuinrakennukset:  
a) Erillinen pientalo ja ketjutalon osana oleva rakennus, joiden  
lämmitetty nettoala (A netto) on 50–150 m2 
b) Erillinen pientalo ja ketjutalon osana oleva rakennus, joiden  
lämmitetty nettoala (A netto) on enemmän kuin 150 m2 kuitenkin 
enintään 600 m2 
c) Erillinen pientalo ja ketjutalon osana oleva rakennus, joiden  
lämmitetty nettoala (A netto) on enemmän kuin 600 m2 
d) Rivita lo ja asuinkerrostalo , jossa on asuinkerroksia enintään 
kahdessa kerroksessa   
 
200–0,6 Anetto 
 
 
116–0,04 Anetto 
 
92 
105 
Luokka 2) Asuinkerrostalo , jossa on asuinkerroksia vähintään 
kolmessa kerroksessa  90 
Luokka 3) Toimistorakennus, terveyskeskus   100 
Luokka 4) Liikerakennus, tavaratalo, kauppakeskus,  
myymälärakennus lukuun ottamatta päivittäistavarakaupan alle  
2000 m2 yksikköä, myymälähalli, teatteri, ooppera -,  
konsertti - ja kongressitalo, elokuvateatteri, kirjasto, arkisto,  
museo, taidegalleria, näyttelyhalli   
 
 
 
135 
Luokka 5) Majoitusliikerakennus, hotelli, asuntola, palvelutalo,  
vanhainkoti, hoitolaitos   
160 
Luokka 6) Opetusrakennus ja päiväkoti  100 
Luokka 7) Liikuntahalli lukuun ottamatta uimahallia  
ja jäähallia   
100 
Luokka 8) Sairaala  320 
Luokka 9) Muu rakennus, varastorakennus, liikenteen rakennus,  
uimahalli, jäähalli, päivittäistavarakaupan alle  
2000 m2 yksikkö, siirtokelpoinen rakennus    
 
ei raja -arvoa  
 
Käyttötarkoitusluokan 6 rakennuksessa, jonka lämmitetty nettoala on enintään 1  000 m2, voidaan 
edellä 1 momentissa esitetty E -luvun raja -arvo ylittää 5 kWh E/(m2 a). 
Massiivipuurakennuksessa voidaan edellä 1 ja 2 momentissa esitetyt E-luvun  raja-arvot ylittää käy t-
tötarkoitusluokan 1a rakennuksessa 20 prosentilla, 1b–c rakennuksessa 15 prosentilla ja  muussa käy t-
tötarkoitusluokan 1 d–8 rakennuksessa 10 prosentilla.  
Käyttö tarkoitusluokan 1 d rakennuksessa voidaan 1 ja 3 momentissa esitetty E-luvun  raja-arvo ylittää 
5 kWh E/(m2 a), kun rakennus on kytketty lämmitysjärjestelmään, jossa lämpö johdetaan rakennuksen 
ulkopuolisilla lämpöputkilla yhteisestä lämmönsiirtimestä tai lämmöntuottolaitteesta kolmeen tai us e-
ampaan rakennukseen.  
Käytt ötarkoitusluokan 9 mukaisen rakennuksen  E-luku on laskettava. Laskennassa on käytettävä  
suunnitteluar voja. 
E-luvulle asetettu a raja -arvo ei sovelleta : 
1) asunnon rakentami seen asuinkerrostalon ul lakolle;  
2) käyttötarkoitusluokan 1 mukaisen rakennuksen laajennukseen  eikä kerrosalaan laskettavan tilan 
lisäämiseen ; 
3) sellaiseen  muun käyttötarkoitusluokan mukai sen rakennuksen laajennukseen  tai kerrosalaan la s-
ketta van tilan lisäämiseen , missä ilmanvaihdon tai lämmityksen järjestämisessä voi käyttää ol e-
massa ole vaa ilmanvaihto - tai lämmitysjärjestelmää ; 
4) loma-asumiseen suunniteltavaa n pientalo on.  
 
 
 
 
 4 
  Luonnos 16.2.2017 
5 § 
Eri käyttötarkoitusluok kiin kuuluvat rakennuksen osat  
 
Rakennuksen eri käyttötarkoitusluokkiin kuuluviin  osiin on sovellettava kunkin osan mukaisia E-
luvun  raja-arvoja . Jos rakennuksen osan lämmitetty nettoala on alle  10 prosenttia koko rakennuksen 
lämmitetystä nettoalasta tai rakennuksen osan lämmitetty nettoala on  alle 50 neliömetriä , rakennuksen  
osa voidaan laskea pinta -alaltaan suurimpaan  käyttötarkoit usluokkaan  kuuluvaksi.  
 
6 § 
Rakennuksen laskennallinen ostoenergiankulutus  
 
Vakioituun käyttöön perustuva rakennuksen laskennallinen ostoenergiankulutus koostuu lämmitys -, 
ilmanvaihto - ja jäähdytysjärjestelmien sekä järjestelmien apulaitte iden, kuluttajalaitteiden ja valai s-
tuksen energiamuodoittain eritellystä energiankulutuksesta , josta on vähennetty rakennukseen kuul u-
valla laitteistolla ympäristöstä  olevasta  energia sta otettu energia  siltä osin, kuin se on käytetty  raken-
nuksessa  siinä tapahtuvan vakioituun käyttöön perustuvan energiankulutuksen kattamiseen .  
Rakennukseen kuul uvalla laitteistolla ympäristöss ä olevasta energiasta otetun  energian hyödyntäm i-
nen on laskettava kuukau sittai n tai sitä lyhyempinä ajanjaksoina . 
 
7 § 
E-luvun laskeminen  
 
E-luku on laskettava  energiamuodoittain eritellystä rakennuksen laskennallisesta ostoenergiankul u-
tuksesta energiamuotojen kertoimia käyttä en kaavalla : 
 
nettosähkö sähkö
ii polttoainei polttoaine ytys kaukojäähd ytys kaukojäähd kaukolämpö kaukolämpö
AWf Q f Q f Q f
E  
 , ,
 
jossa : 
E on energiatehokkuuden vertailuluku , kWh E/(m2 a);  
Qkaukolämpö  on kaukolämmön kulutus  vuodessa, kWh/a ; 
Qkaukojäähdytys  on kaukojäähdytyksen kulutus  vuodessa , kWh/a ; 
Qpolttoaine,i  on polttoaineen i sisältämän energian kulutus  vuodessa , kWh/a ; 
Wsähkö on sähkön kulutus  vuodessa , missä on otettu huomioon vähennykset rakennukseen kuuluvalla 
laitteistolla ympäristöstä vapaasti hyödynnettävästä  energiasta  otetusta energia sta siltä osin, kuin se on 
käytetty rakennuksessa  siinä tapahtuvan vakioituun käyttöön perustuvan  energiankulutuksen kattam i-
seen, kWh/a ; 
fkaukolämpö  on kauk olämmön energiamuodon kerroin;  
fkaukojäähdytys  on kaukojäähd ytyksen energiamuodon kerroin;  
fpolttoaine,i  on polttoa ineen i energiamuodon kerroin;  
fsähkö on sähkön energiamuodon kerroin;  
Anetto on rakennuksen lämmitetty nettoala, m².  
Energiamuotojen kertoimi en lukuarvoina  käytetään maankäyttö - ja rakennuslain nojalla  säädettyjä 
lukuarvoja.  
 
8 § 
Vaatimukset laskent amenetelmälle  
 
Laskenta  on tehtävä  laskenta menetelmällä , joka ottaa huomioon vähintään  seuraavat tekijät:  
a) rakennusosien ja niiden liitosten lämpöominaisuudet, rakennuksen ilmanpitävyys, ilmanvaihdon 
ilmavirta;  
b) sisäilman lämpötila;  
c) lämpimän käyttöveden tarve;  
d) ilmanvaihdon lämmöntalteenotto;  5 
  Luonnos 16.2.2017 
e) lämpökuormat henkilöistä, valaistuksesta, sähkölaitt eista, lämpimästä käyttövedestä ja auringo s-
ta; 
f) tilojen ja ilmanvaihdon lämmitysjärjestelmän lämpö - ja sähköenergian tarve;  
g) käyttöveden lämmitysjärjestelmän lämpö - ja sähköenergian tarve;  
h) ilmanvaihtojärjestelmän sähköenergiantarve;  
i) kuluttaja laitteiden ja valaistuksen sähköenergiantarve . 
Ja silloin, kun rakennukse en suunnitellaan aurinkokeräin , aurinkopaneeli  tai jäte veden lämmönta l-
teenotto : 
j) aurinkokeräimen lämmöntuotto ja sen hyödyntäminen rakennuksessa;  
k) aurinkopaneelin sähköntuotto ja sen hyödyntäminen ra kennuksessa ; 
l) jäteveden lämmöntalteenotto ja sen hyödyntäminen rakennuksessa . 
Rakennuksen laskennallinen ostoenergia kulutus  voidaan laskea kuukausitason laskentamenetelmällä  
rakennukselle, jonka sisäilman lämpötilan hallinta ei edellytä jäähdytystä  tai jäähdytys tä edellytetään 
vain tiloissa , joiden lämmitetty nettoala on alle 10 prosenttia rakennuksen lämmitetystä nettoalasta  tai 
joiden lämmitetty nettoala on alle 50 neliömetriä . 
Jos rakennuksen sisäilman lämpötilan hallinta edellyttää jäähdytystä, r akennuksen laskennallinen 
ostoenergiankulutus on laskettava  lasken tamenetelmällä , joka 1 momentissa  mainittujen  tekijöiden 
lisäksi ottaa huomioon jäähdytysjärjestelmän lämpö - ja sähköenergiantarpeen ja jonka lämmönsiirron 
laskenta ottaa huomioon rakenteide n lämmönvarausominaisuuden ajasta riippuvaisena enintään tu n-
nin aika -askeleella ( dynaaminen laskenta menetelmä ).  
 
9 § 
Säätiedot  
 
E-luku on laskettava  liitteen 1  säävyöhykkeen I säätie tojen mukaisesti . 
 
10 § 
Ulkoilmavirrat ja huonelämpötila t 
 
E-luku on laskettava  käyttäen  seuraavia käyttöajan ulkoilmavirtoja  sekä huonelämpötilan lämmitys - 
ja jäähdytysrajan lämpötilo ja: 
 
Käyttötarkoitusluokka  Ulkoilmavirta  Lämmitysraja  Jäähdytysraja  
  dm3/(s m2) °C °C 
Luokka 1)  0,4 21 27 
Luokka 2)  0,5 21 27 
Luokka 3)  2 21 25 
Luokka 4) 2 18 25 
Luokka 5)  2 21 25 
Luokka 6)  3 21 25 
Luokka 7)  2 18 25 
Luokka 8)  4 22 25 
 
Poistoilmavirrat on laskettava ulkoilmavirtaa vastaavilla  arvoilla.  
Muun kuin käyttötarkoitusluokan 1 ja 2 rakennuksen ilmanvaihdon ulkoilmavirta na on käytettävä  
laskennassa  käyttöajan ulkopuolella vähintään 0,15 dm3/(s m2). 
Käyttötarkoitusluoka n 2 rakennuksessa, jossa asukkaa lla on mahdollisuus ohjata tulo - ja poistoilm a-
virtoja siten, että niitä  voidaan  huoneistokohtaisesti tehostaa v ähintään 30 prosenttia ja pienentää  vä-
hintään 40 prosenttia suunnitellun käyttöajan ilmavirroista , rakennuksen ulkoilmavirtana voidaan 
käyttää 0,4 dm3/(s m2). 
Tarpeenmukaisella ilmanvaihdolla varustetussa rakennuksen tilassa , mitä ohjataan läsnäoloon tai 
olosuhdemittaukseen pe rustuvalla rakennusautomaatiojärjestelmällä,  voidaan  käyttää 20 prosenttia 
pienempää ulkoilmavirran ar voa tai ilmanvaihtosuunnitelmaan perustuen määrittää tarpeenmukaisen 
ilmanvaihdon suhteellinen vaikutus 1 momentissa esitettyyn ulkoi lmavirran arvoon . Ilmanvaiht o-6 
  Luonnos 16.2.2017 
suunnitelmaan perustuvassa tarkastelussa  voidaan tilan ilmanvaihtoa laskennassa pienentää kuitenkin 
enintään arvoon 0,35 dm3/(s m2) rakennuksen käyttöaikana . Koko r akennuksen ulkoilmavir ran arvoa  
voidaan laskennallisesti pienentää  tarpeenmukaisen ilmanvaihdon vaikutusta vastaavalla osuudella 
ottaen huomioon tarpeenmukaisen ilmanvaihdon k attaman  rakennuksen osan suhde koko rakennuksen 
pinta -alaan.  
11 § 
Rakennuksen vakioitu käyttö  
 
E-luvun  laskennassa käytettävä rakennuksen vuorokautinen ja viikoittainen käyttöaika, keskimä ä-
räinen valaistuksen,  kuluttajalaitteiden ja ihmisten läsnäolon käyttöaste  rakennuksen käyttöajan aik a-
na sekä sisäiset lämpökuormat lämmitettyä nettoalaa kohti ovat seuraavat :  
 
Käyttötarkoitusluo k-
ka Kello n
-aika Käyttö aika 
  Käyt töaste Sisäi nen lämpökuorma  
lämmit etyä nettoalaa kohti  
 
  Vuorokaut i-
nen 
h/24h  Viikoitta i-
nen 
d/7d - Valaistus  
 
W/m2 Kuluttaja - 
laitteet  
W/m2 Ihmi-
set 
W/m2 
Luokka 1) 00:00 -
24:00  24 7 valaistus 
0,1 
muut 0,6  6 3 2 
Luokka 2 00:00 -
24:00  24 7 valaistus 
0,1 
muut 0,6  9 4 3 
Luokka 3) 07:00 -
18:00  11 5 0,65 10 12 5 
Luokka 4) 08:00 -
21:00  13 6 1 19 1 2 
Luokka 5) 00:00 -
24:00  24 7 0,3 11 4 4 
Luokka 6) 08:00 -
16:00  8 5 0,6 14 8 14 
Luokka 7) 08:00 -
22:00  14 7 0,5 10 0 5 
Luokka 8) 00:00 -
24:00  24 7 0,6 7 9 8 
 
Valaistuksen , kuluttajalaitteiden  ja ihmisten  aiheuttama vuotuinen lämpökuorma Q (kWh/m2) on 
laskettava  kaavalla :  
 
10008760
724w dkPQ
 
 
jossa : 
k on keskimääräinen valaistuksen ja kuluttajalaitteiden käyttöaste sekä ihmisten  läsnäolo rakennukse n 
käyttöajan aikana ; 
P on lämpökuorma W/m2; 
d on rakennuksen käyttötuntien lukumäärä vuorokaudessa h;  
w on rakennuksen käyttöpäivien lukumäärä viikossa d.  
Valaistuksen , kuluttajalaitteiden  ja ihmisten  aiheuttama kuukausittainen  lämpökuorma on määritettävä 
vuotuisesta lämpökuormasta kuukauden päivien lukumäärän perusteella.  
Edellä 1 momentissa säädetyn sijasta valaistuksen lämpökuorman arvona voidaan käyttää valaistu s-
suunnitelman mukaista arvoa, jos valaistussuunnitelmasta voidaa n lämpökuorma määrittää tilatyypp i-
kohtaisesti valaistuksen tehotiheyden ja valaistuksen ohjauksen perusteella. R akennuksen keskimä ä-
räinen valaistuksen lämpökuorma lasketaan tilatyyppien  pinta -aloilla painotettuna keskiarvona . 7 
  Luonnos 16.2.2017 
Ilmanvaihtojärjestelmän käynti aika on laskettava  siten, että 1 momentin mukaiseen käyttöaikaan l i-
sätään tunti ennen käyttöajan alkua ja tunti käyttöajan päättymisen jälkeen. Lisäystä ei tehdä jatkuva s-
ti käytettäviin rakennuksiin.  
 
12 § 
Lämpimän  käyttöve den vakioitu käyttö  
 
Lämpimän käyttöveden vakioidun käytön lämmitysenergia n nettotarpeena on käytettävä  seuraavia  
käyttötarkoitusluokittaisia lämmitysenergian nettotarpeita  rakennuksen  lämmitettyä nettoalaa kohden:  
 
Käyttötarkoitusluokka  Lämpimän käyttöveden l ämmitysenergian n ettotarve  
 
kWh/(m2 a)   
Luokka 1)  35 
Luokka 2)  35 
Luokka 3)  6 
Luokka 4)  4 
Luokka 5)  40 
Luokka 6)  11 
Luokka 7)  20 
Luokka 8)  30 
 
Luokassa 1  on lämpimän käyttöveden lämmitysenergian nettotarve kuitenkin enintään 4 200 kWh  
vuodessa  asuntoa kohden.   
Lämpimän käyttöveden lämmitysenergian nettotarpeena voi laskennassa käyt tää 15 prosenttia edellä 
mainittuja pienempiä arvoja, jos rakennuksen käyttövesiverkosto varustetaan  vakiopaineventtiilillä tai 
muulla vastaavalla painetasoa säätävällä tekniikalla .  
 
13 § 
Laskentavyöhykkeet  
 
Yhden käyttö tarkoituksen rakennu ksen E-luvun laskennassa  voidaan koko rakennus laskea yhtenä 
laskentavyöhykkee nä. Useita eri käyttötarkoituksia sisältävän  rakennukse n E-luvun laskennassa ra-
kennus  on jaettava käyttötarkoitusta ja käyttöaikoja vastaaviin laskenta vyöhykkeisiin.  
 
14 § 
Erikoistilat ja eräät tekniset järjestelmät  
 
Rakennuksessa oleva n ravint olan, ammattikeittiö n, ruokal an, kahvil an, laboratorio n tai muuna eri-
koistil an E-luvun laskenta  on tehtävä näiden osalta  rakennuksen tai rakennu ksen osan käyttötarkoitu s-
ta vastaavilla lähtöarvoilla . 
E-luvun laskennassa ei  oteta huomioon tässä asetuksessa erittelemättömiä t eknisiä järjestelmiä .  
 
15 § 
Lämmitysenergian nettotarve  
 
Rakennuksen t ilojen lämmitysenergian nettotarve on laskettava johtumislämpöhäviöistä, vuotoilman 
lämpöhäviöistä, korvausilman ja tuloilman lämpenemisestä tilassa huonelämpötilaan , joista  on vähe n-
nettävä auringon ja sisäisten lämpökuormien vaikutus.  Rakennukseen tulevan  aurinkoenergian la s-
kennassa on otettava  huomioon rakennuksessa olevat auringonsuojausratkaisut .  
Ilmanvaihdon lämmity senergian  nettotarve on laskettava  ilman lämmittämisestä lämmöntalteenoton 
jälkeen tuloilman lämpötilaan ja mahdollisesta lämmittämisestä ennen lämmöntal teenottoa.  
Lämpimän käyttöveden lämmitysenergian nettotarve on laskettava 12 §:n mukaan.  
 
 8 
  Luonnos 16.2.2017 
 
 
 
 
16 § 
Lämpöhäviön huomioon ottaminen E -luvun laskennassa  
 
E-lukua laskettaessa r akennuksen vaipan lämpöhäviö  on laskettava  rakennuksen vaipan sisämitoilla. 
Laskennassa on otettava  huomioon rakenteiden ja niiden liito sten kylmäsillat. Rakennuksen vaipan 
yksittäisiä kylmäsiltoja ei oteta  huomioon.  
Lämpöhävi ön laskennassa on otettava  huomioon maaperän ja ryömintätilan vaikutus  lämpöhäviöön . 
 
17 § 
Vuotoilmavi rran huomioon ottaminen E -luvun laskennassa  
 
E-lukua laskettaessa on käytettävä  rakennuksen vaipan ilmanvuotolu kuna  suunnitteluarvoa , jos i l-
manpitävyys osoitetaan  teollisen talonrakennuksen laadunvarmistusmenettelyllä  tai tullaan osoitt a-
maan mittaamalla . Muutoin laskennassa on käytettävä rakennuksen vaipan ilmanvuotolukuna arvoa 4 
m3/(h m2). Vuotoilmavirta q v,vuotoilma  on laskettava kaavalla:  
 
vaippa vuotoilmav Axqq360050
,
 
 
jossa:  
qv,vuotoilma  on vuotoilmavirta, m³/s ; 
q50 on rakennusvaipan ilmanvuotoluku , m3/(h·m2); 
Avaippa on rakennusvaipan pinta -ala, m2; 
x on kerroin, joka on yksikerroksisille rakennuksille 35, kaksik erroksisille 24, kolmi - ja neli kerroks i-
sille 20 ja näitä korkea mmille rakennuksille 15 ; 
3600 on kerroin, joka muuttaa ilmavirran yksiköstä m3/h yksikköön m3/s. 
 
18 § 
Lämmitysjärjestelmä n energiankäyttö  
 
Rakennuksen l ämmitysjärjestelmän energia nkäyttöön kuuluvat  tilojen lämmityksen, ilmanvaihdon 
lämmityksen ja lämpimän käyttöveden valmistuksen energiankäyt tö.  
Lämmitysjärjestelmän energiankulutuksen laskennassa otetaan huomioon lämmönjaon  häviöt r a-
kennuksen sisä - ja ulkopuolella, lämmön luovutuksen häviöt, lämmitysenergian tuoton häviöt ja 
muunnokset, lämpimän käyttöveden siirron  ja kiertojohdon häviöt rakennuks en sisä - ja ulkopuolella , 
varastoinnin häviöt sekä lämmitysjärjestelmän apulaitteiden sähkönkulutus.  
Jos rakennus on kytketty lämmitysjärjestelmään, jossa lämpö johdetaan rakennuksen ulkopuolisilla 
lämpöputkilla yhteisestä lämmönsiirtimestä tai lämmöntuottolaitteesta useampaan rakennukseen, on 
kyseisten lämpöputkien lämpöhäviö jaettava rakennusten kesken pinta -alojen suhteessa.  
Jos käyttötarkoitusluokan 2 mukaisen rakennuksen asuinhuoneissa on vesikiertoinen lämmitys ja 
märkätiloissa sähköinen lattialämmitys,  asuinhuoneiston tilojen lämmitysenergian nettotarpeesta voi-
daan laskea kohdistu van 35 prosenttia märkätilojen lattialämmitykselle  ja 65 prosenttia  asuinhuone i-
den lämmitysjärjestelmäl le ellei m ärkätilojen sähköisen lattialämmityk sen osuutta  tilojen nettota r-
peesta laske ta tarkemmin dynaamisella laskentatyökalulla  ottaen huomioon suunnitellut ilmavirrat ja 
tilojen väliset siirtoilmavirtaukset . Märkätilojen sisälämpötilana on käytettävä  22 Celsius -astetta . 
Märkätilojen sähköisen lattialämmityksen osuus asuinhuoneiston tilojen lämmitysenergian nettota r-
peesta on kuite nkin enintään suunnitelmassa esitetyn sähköisen lattialämmityksen asennustehon ja  
8760 tunnin käyttöajan  perusteella  laskettu osuus.  
Jos lämpimän käyttöveden kiertojohto sijaitsee rakennuksen vaipan eristeen ulkopuolella, ei lämp i-
män käyttöveden kierron la sketusta lämpöhäviöstä aiheudu rakennuksen tiloihin lämpökuormaa. Jos 9 
  Luonnos 16.2.2017 
kiertojohto sijaitsee rakennuksen vaipan eristeessä, on rakennuksen tilojen lämpökuormaan lisättävä 
25 prosenttia lämpimän käyttöveden kierron lasketusta lämpöhäviöstä. Jos kiertojohto s ijaitsee rake n-
nuksen vaipan sisäpuolella, on rakennuksen tilojen lämpökuormaan lisättävä 50 prosenttia lämpimän 
käyttöveden kierron lasketusta lämpöhäviöstä. Jos lämpimän käyttöveden varaaja sijaitsee rakennu k-
sen vaipan sisäpuolella, on rakennuksen tilojen  lämpökuormaan lisättävä 50 prosenttia varaajan lask e-
tusta lämpöhäviöstä.  
Lämmitysjärjestelmän  mahdollisista lämpötilarajoituksista ja osatehomitoituksesta johtuva lisälä m-
mitysenergia on laskettava mukaan lämmitysjärjestelmän energiankäyttöön.  
 
19 § 
Tulisija ja ilmalämpöpumppu  
 
Varaavan tulisijan as uinhuoneistoon  tuottamaksi lämmitysenergiaksi voidaan  laske a enintään 3  000 
kWh vuodessa tulisijaa kohden .  
Ilma-ilmalämpöpumpun asuinhuoneistoon  tuottamaksi lämmitysenergiaksi voidaan laskea enintään 
3 000 kWh vuodessa laitetta kohden , ellei laitteen  toimintaa rakennuksessa lasketa  tarkemmin dyna a-
misella laskentamenetelmällä  huomioon ottaen tilojen väliset ilmavirtaukset  ja lämpötilaerot .  
 
20 § 
Ilmanvaihtojärjestelmä  
 
Rakennuksen i lmanvaihtojärjestelmän ilmavirrat ja käyntiajat on laske ttava  10 ja 11 §:n mukaisesti . 
Koneellisen i lmanvaihtojärjestelmän sähköenergiankulutus on laskettava ilmavirtojen, ominaissähk ö-
tehojen ja käyntiaikojen avulla kaikille rakennuksessa oleville ilmanvaihtokoneille ja huippuimureille.  
 
21 § 
Jäähdytysjärjestelmä  
 
Rakennuksen j äähdytysjärjestelmän energiankulutu sta laske ttaessa  on otettava huomioon jäähd y-
tysenergian tuot on energiankulutus  ja apul aitteiden sähköenergiankulutus siltä osin kuin sisälämpöt i-
lan hallinta edellyttää järjestelmien käyttöä.  
 
22 § 
Valaistuksen ja kuluttajalaitteiden sähkönkäyttö  
 
Rakennuksessa käytettävän v alaistuksen ja kuluttajalaitteiden vuotuinen sähköenergian kulutus  on 
laskettava 11  §:n mukaisesti  niiden lämpökuormasta . Valaistuksen ja kuluttajalaitteiden sähkö energ i-
an kulutus  on samansuuruinen kuin niiden lämpökuorm a. 
 
3 luku  
 
Rakennuksen lämpöhäviö  
 
23 § 
Rakennuksen lämpöhäviö n määrittäminen  
 
Rakennuksen lämpöhäviö on rakennuksen vaipan, vuotoilman ja ilmanvaihdon yhteenlaskettu läm-
pöhäviö. Rakennuksen lämpöhäviö voi olla  enintään yhtä suuri kuin vertailuarvoilla rakennukselle 
määritetty vertailulämpöhäviö. Rakennuksen l ämpöhäviö lle asetettu vaatimus koskee  erikseen raken-
nuksen lämpimi ä ja puolilämpim iä tiloja.  
Sellaista rakennuksen laajennusta tai kerrosalaan laskettavan tilan lisäämistä, missä ilmanvaihdon ja 
lämmityksen järjestämisessä voi käyttää olemassa olevaa ilmanvaihto - tai lämmitysj ärjestelmää , kos-
kevat rakennuksen lämpöhäviön osalta vain rakennuksen vaip an lämpöhäviölle asetetut vaatimukset.  
Loma-asumiseen  suunniteltavaa pientaloa , joka on tarkoitettu käytettäväksi vuode ssa vähintään neljä 
kuukautta , koskevat rakennuksen lämpöhäviön osalta vain rakennuksen vaip an lämpöhäviölle asetetut 10 
  Luonnos 16.2.2017 
vaatimukset.  Rakennuksen lämpöhäviötä koskeva v aatimus e i koske ennen heinäkuun 1 päivää 2012 
valmistetuista osista koottua siirtokelpoista rakennusta, jota käytetään edelleen sa maan käyttötarko i-
tukseen.  
24 § 
Rakennuksen vaipan lämpöhäviö  
 
Rakennuksen vaipan lämpöhäviö on laskettava eri rakennusosien pinta -alojen ja lämmönläp äisyke r-
toimien perusteella  kaavalla : 
 
   
   
) ( ) () ( ) ( ) (
ovi ovi ikkuna ikkunaalapohja alapohja yläpohja yläpohja ulkoseinä ulkoseinä joht
A U A UA U A U A U H
 
jossa : 
∑H joht on rakennuksen vaipan lämpöhäviö, W/K ; 
U on rakennusosan lämmönläpäisykerroin, W/(m²K) ; 
A on rakennusosan pinta -ala, m².  
Lämpimän tai jäähdytettävän kylmän tilan r akennuksen vaipan lämpöhäviön vertailuarvo on laske t-
tava käyttämällä  rakennusosien lämmönläpäisyker toimina seuraavia vertailuarvoja : 
a) seinä     0,17 W/(m2 K); 
b) massiivipuuseinä, jonka keskimääräinen  
paksuus on vähintään 180 mm   0,40 W/(m2 K); 
c) yläpohja ja ulkoilmaan rajoittuva alapohja  0,09 W/(m2 K); 
d) ryömintätilaan rajoittuva alapohja    0,17 W/(m2 K); 
e) maata vasten oleva rakennusosa   0,16 W/(m2 K); 
f) ikkuna, kattoikkuna, ovi, kattovalokupu,  
savunpoisto - ja uloskäyntiluukku   1,0 W/(m2 K). 
Siirtokelpoisen rakennuksen sekä puolilämpimän tilan rakennuksen vaipan lämpöhäviön vertailua r-
vo on laskettava kä yttämällä rakennusosien lämmönläpäisykertoimina seuraavia vertailuarvoja:  
a) seinä     0,26 W/(m2 K); 
b) massiivipuu seinä , jonka rakenteen  
keskimääräinen paksuus vähintään 180 mm   0,60 W/(m2 K); 
c) yläpohja ja ulkoilmaan rajoittuva alapohja   0,14 W/(m2 K); 
d) ryömintätilaan rajoittuva alapohja   0,26 W/(m2 K); 
e) maata vasten oleva rakennusosa   0,24 W/(m2 K); 
f) ikkuna, kattoikkuna, ovi, kattovalokupu,  
savunpoisto - ja uloskäyntiluukku   1,4 W/(m2 K). 
Loma -asumiseen suunniteltavan pientalon, joka on tarkoitettu käytettäväksi vähintään neljä 
kuukautta vuodessa, rakennuksen vaipan lämpöhäviö n vertailuarvo on laskettava käyttämällä 
rakennusosien lämmönläpäisykertoimina seuraavia vertailuarvoja:  
a) seinä     0,24 W/(m2 K); 
b) massiivipuuseinä, jonka rakenteen  
keskimääräinen paksuus vähintään 13 0 mm  0,80 W/(m2 K); 
c) yläpohja ja ulkoilmaan rajoittuva alapohja  0,15 W/(m2 K); 
d) ryömintätilaan rajoittuva alapohja   0,19 W/(m2 K); 
e) maata vasten oleva rakennusosa   0,24 W/(m2 K); 
f) ikkuna, kattoikkuna, ovi, kattovalokupu,  
savunpoisto - ja uloskäyntiluukku   1,4 W/(m2 K). 
Rakennu ksen yhteenlasketun ikkunapinta -alan vertailuarvo on 15 prosenttia  rakennuksen kokonaan 
tai osittain maanpäällisten kerrosten kerrostasoalojen yhteismäär ästä, mutta kuitenkin enintään 50 
prosenttia  rakennuksen julkisivupinta -alasta. Ikkunan pinta -ala on laskettava ikkunan kehän ulkomi t-
tojen mukaan . 
Laskennassa on käytettävä  suunnitellun rakennuk sen koko - ja geometriatietoja. Rakennuksen v aipan 
eri rakennusosien pinta -alat on määritettävä  rakennuksen kokonaissisämittojen mukaan.  
Rakennuksen suunnitteluratkaisun vaipan lämpöhäviön laskennassa on käytettävä  suunniteltuja r a-
kennusosakohtaisia lämmönläpäisykertoimia ja ikkunapinta -aloja.  11 
  Luonnos 16.2.2017 
 
25 § 
Rakennuksen vuotoilman lämpöhäviö n laskeminen  
 
Rakennuksen vuotoilman lämpöhäviö  on laskettava kaavalla : 
 
 vuotoilmav, piqci vuotoilmaH 
 
 
jossa :  
Hvuotoilma  on vuotoilman lämpöhäviö, W/K ; 
i on ilman tiheys, 1,2 kg/m³ ; 
cpi on ilman ominaislämpökapasiteetti, 1000 Ws/(kg  K); 
qv,vuotoilma  on vuotoilmavirta, m³/s.  
Vuotoilmavirta q v,vuotoilma  on määritettävä  17 §:n mukais esti. Rakennuksen vertailulämpöhäviö tä las-
kettaessa  rakennuksen vaipan ilmanvuotoluvun  vertailu arvona on käytet tävä arvoa 2,0 m3/(h m2). 
Rakennuksen suunnitteluratkaisun lämpöhäviö tä laske ttaessa  on käytettävä  suunnitteluarvoa  raken-
nuksen vaipan ilmanvuotoluvun arvona . Jos ilmanpitävyyden suunnitteluarvon toteutumista  ei osoit e-
ta mittaamalla tai teollisen talonrakennuksen laadunvarmistus menettelyllä, on käytet tävä raken nuksen 
vaipan ilmanvuotolu vun arvoa 4,0 m3/(h m2). 
 
26 § 
Rakennuksen ilmanvaihdon lämpöhäviö n laskeminen  
 
Rakennuksen ilmanvaihdon lämpöhä viö on laskettava  kaavalla : 
 
a Vd i iv tt H     1 qcpoistov,pi
 
 
jossa :  
Hiv on ilmanvaihdon ominaislämpöhäviö,  W/K ; 
i on ilman tiheys, 1,2 kg/m³ ; 
cpi on ilman ominaislämpökapasiteetti, 1000 Ws/(kg  K); 
qv, poisto  on vakioidun käytön  mukainen laskennallinen poistoilmavirta, m³/s ; 
td on ilmanvaihtojärjestelmän keskimääräinen vuorokautinen käyntiaikasuhde, h/24h ; 
tv on ilmanvaihtojärjestelmän viikoittainen käyntiaikasuhde, vrk/7 vrk ; 
ηa on ilmanvaihdon poistoilman lämmöntalteenoton vuosihyötysuhde.  
Ilmanvaihdon v ertailulämpöhäviön ja suunnitteluratkaisun ilmanvaihdon lämpöhäviön laskennassa 
on käytettävä  samoja ilmav irtojen arvoja  ja käyntiaikoja .  
Ilmanvaihdo n ilmavir ta on lasket tava 10 §:n mukaisesti. Laskettaessa vertailulämpöhäviö tä ja suu n-
nitteluratkaisun lämpöhäviö tä ei tarpeenmukaista ilmanvaihtoa  oteta huomioon . Ilmanvaihdon käynt i-
aika on laskettava  lisäämällä yksi tunti ennen ja yksi tunti jälkeen  11 §:n mukaiseen rakennuksen 
käyttöaikaan . Lisäystä ei tehdä jatkuvasti käytettäviin rakennuksiin.  Käyttötarkoitusluokan 9 rake n-
nuksille on käytet tävä rakennuksen suunnitteluarvoja ilmavirtoina ja ilmanvai hdon käy ntiaikana.  
Vertailulämpöhäviön laskennassa on käytet tävä rakennuksen  ilmanvaihtojärjestelmän ilmanvaihdon 
poistoilman lämmöntalteenoton vuosi hyötysuhteena arvoa 55  prosenttia . Rakennuksen vertailulämp ö-
häviön laskennassa yksittäisen tilan poistoilman lämmöntalteenoton vuosihyötysuht een arvo on nolla  
prosenttia , jos poistoilman likaisuus estää lämmöntalteenoton toiminnan, tilan lämpötila lämmity s-
kaudella on alle +10 Celsius -astetta  eikä poistoilmasta ole saatavissa lämpöä talteen kustannuste hok-
kaasti tai jos ilmanvaihtojärjestelmän toiminta perustuu pääasiassa korkeus - ja lämpötilaerojen sekä 
tuulen aiheuttamiin paine -eroihin.  
Jos käytetään koneellista ilmanvaihtoa , ilmanvaihtokoneen poistoilman lämmöntalteenoton vuos i-
hyötysuhde on määrite ttävä  käyttäen lämmöntalteenottolai tteen ominaisuuksia ja ilmanvaihtokoneen 
suunniteltuja  ilmavi rtoja sekä liitteessä 1 säädetyn sääv yöhykkeen I säätie toja.  
Kahden tai useamman ilmanvaihtokoneen poistoilman lämmöntalteenoton vuosihyötysuhde  on mää-
ritettävä suunnitel tujen ilmavirtojen ja käyntiaikojen painotettuna vuosihyötysuhteena . Rakennuksen 12 
  Luonnos 16.2.2017 
suunnitteluratkaisun ilmanvaihdon lämpöhäviö  on lasket tava käyttäen näin määritettyä  poistoilman 
lämmöntalteenoton vuosihyötysuhdetta ja 3 momentin mukaisia ilmavir tojen arvoja ja käyntiaikoja.  
 
4 luku  
 
Erinäiset säännökset  
 
27 § 
Rakennuksen ilmanpitävyys  
 
Rakennuksen vaipan ilmanvuotoluku (q50) voi olla enintään 4 ,0 m3/(h m2). Ilmanvuotoluku voi yli t-
tää arvon 4 ,0 m3/(h m2), jos rakennuksen käytö n vaatimat rakenteelliset ratkaisut sitä edellyttävät.  
 
28 § 
Routaerist ys, perusmuurin lämmöneristys ja  eräiden tilojen välin en eristy s 
 
Rakennuksen a lapohjan lämmöneristy ksen suunnit telussa on otettava huomioon routaeristy s ja ma h-
dollinen rakennuksen vaippaan kuulumat on perusmuurin lämmöneristy s routavaurioiden välttämise k-
si. 
Jäähdytettävän kylmän tilan ja muiden tilojen välisen seinän ja välipohjan lämmönläpäisy kerroin saa 
olla enintään 0,27 W/(m2 K) ja oven enintään 1,4 W/(m2 K). 
Lämpimän tilan ja puolilämpim än tilan välisen seinän ja välipohjan lämmönläpäisykerroin saa olla 
enintään 0,60 W/ (m2 K) ja ikkunan ja oven enintään 2,8 W/(m2 K) lukuun ottamatta loma -asumiseen 
suunniteltavaa pientaloa.  
 
29 § 
Laskennallinen k esäajan huonelä mpötila  
 
Laskennallinen k esäajan huone lämpötila ei saa ylittää jäähdytysrajan arvoa  27 oC käyttötarkoitu s-
luokassa 2 ja jäähdytysrajan arvoa 25oC käyttötarkoitusluokissa 3 –8 enemmän kuin 150 astetuntia 
kesäkuun 1 päivän ja elokuun 31 päivän välisenä aikana  suunnitteluratkaisun mukaista ilmavirtaa 
käyttäen . Kesäajan huonelämpötilan vaatimuksenmukaisuus on osoitettava  eri tilatyyppien lämpötil a-
laskennalla . Laskennassa on käytettävä ilmavirtaa lukuun ottamatta E-luvun laskennan mukaisia lä h-
tötietoja . Kesäajan huonelämpötilaa koskevaa vaatimusta ei sovelleta käyttötarkoitusluokkaan 1 ja 9 
kuuluviin rakennuksiin. Kesäajan huoneläm pötilan lasken nassa  on käytettävä  dynaami sta laskent a-
työkalua.  
 
30 § 
Rakennuksen  koneellisen  ilmanvai htojärjestelmän ominaissähköteho  
 
Jos rakennuksessa on koneellinen ilmanvaihtojärjestelmä, voi koneellisen tulo - ja poistoilmajärje s-
telmän ominaissähköteho olla enintään 1,8 kW/(m3/s) ja koneellisen poistoilmajärjestelmän ominai s-
sähköteho enintään 0,9 kW/(m3/s). 
Ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähköteho voi ylittää edellä mainitut arvot rakennuksen käyttöta r-
koituksen  mukaisen sisäilmaston  niin edellyttäessä .  
 
31 § 
Energiankäytön mittaus  rakennuksessa  
 
Rakennu ksessa on oltava  energiankäytön mittaukse n mahdollistav at mittauslaitteet tai  mittausvalm i-
us, jotta rakennuksen energiankäyttöä voidaan seurata  tärkeimpien kulutuskohteiden ja rakennuksen 
koko kulutuksen osalta  tai tällainen seurantamahdollisuus on oltava helposti toteutet tavissa.  
 
 
 13 
  Luonnos 16.2.2017 
 
 
32 § 
Rakennuksen lämmön  ja sähkön tehon tar ve 
 
Rakennuksen l ämmitysjärjestelmän lämmitysteho on mitoitettava siten, että rakennuksen tilojen 
suunnitellut lämpöolo t ja ilmanvaihto voidaan ylläpitää rakennuksen sijaintipaikkakunnan mukaisen 
säävyöhykkeen mitoittavilla ulkolämpötiloilla , jotka esitetään liitteessä 1 .  
Suunnittelussa  on otettava huomioon mahdollisuu ksia sähkön huipputehon tarpeen pienentämiseksi  
ja sähkötehon ohjattavuuden parantamiseksi . 
 
33 § 
Rakenteellinen energiatehokkuus  
 
Rakennuksen energiatehokkuudelle 4 §:ssä asetettujen vaatimusten täyttyminen voidaan 4 §:stä po i-
keten osoittaa rakenteellisella energiatehokkuudella . Käyttöta rkoitus luokkiin 1 ja 2 kuuluva rakennus 
täyttää energiatehokkuudelle asetetut vaatimukset, jos:  
1) rakennuksen lä mpöhäviö on enintään yhtä suuri kuin rakenteellisen energiatehokkuuden verta i-
luarvoilla rakennukselle määritetty vertailulämpöhäviö  vastaavasti laskettuna kuin 24, 25 ja 26 
§:ssä on esitetty . Rakennusosien lämmönläpäisykertoimien, ilmanvuotoluvun ja poisto ilman 
lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen v ertailuarvot ovat:  
a) seinä , käyttötarkoitus luokka 1)    0,12 W/(m2 K); 
b) seinä , käyttötarkoitus luokka 2)    0,14 W/(m2 K); 
c) yläpohja ja ulkoilmaan rajoittuva alapohja   0,07 W/(m2 K); 
d) ryömintätilaan rajoittuva tuuletettu alapohja ja maata vasten  
oleva rakennusosa      0,10 W/(m2 K); 
e) ikkuna, kattoikkuna, ovi, kattovalokupu,  
savunpoisto - ja uloskäyntiluukku    0,70 W/(m2 K); 
f) rakennuksen ilmanvuotoluku (q 50)   0,60 m3/(h m2); 
g) poistoilman lämmöntalteenoton vuosi hyötysuhde   70 %; 
2) Rakennus on varustettu k oneellise lla tulo- ja poistoilmanvaihtojärjestelmä llä, jonka  ominaissä h-
köteho on enintään 1,5 kW/(m3/s); 
3) Rakenn uksen lämmitysjärjestelmän ä on käytettävä kaukolämpöä, maalämpöpumppua  tai ilma -
vesilämpöpumppua.  
 
34 § 
Energiaselvitys  
 
Rakennusta suunniteltaessa on laadittava energiaselvitys.  Energiaselvitys sisältää tarkastelut:  
a) E-luku 4 §:n  mukaan  ja E-luvun laskennan keskeiset lähtötiedot ja tulokset, rakennuksen lämp ö-
häviön määräystenmukaisuus 23 §:n mukaan ja koneellisen ilmanvaihtojärjestelmän ominai s-
sähköteho 30 §:n mukaan; tai  
b) rakenteellisen energiatehokkuuden määräystenmukaisuus  33 §:n mukaan.  
Lisäksi energiaselvitys sisältää tarkastelut  
c) laskennallinen kesäaikainen huonelämpötila 29 §:n mukaan;  
d) rakennuksen energiatodistus, jos rakennuksen energiatodistusta koskeva lainsäädäntö sitä ede l-
lyttää.  
Energiaselvitys on päivitettävä ennen rakennuksen käyttöönottoa, jos lupavaiheen energiaselvity k-
sen perusteena o leviin suunnitelmiin  on tullut muutoksia . Rakennusvaiheen vastuuhenkilön on tehtävä 
merkintä rakennustyön tarkastusasiakirjaan  siitä, että rakennustyö vastaa energiaselvityksessä esite t-
tyä. 
 
 
 
 14 
  Luonnos 16.2.2017 
 
 
 
5 luku 
 
Voimaantulo  ja siirtymäsäännökset  
 
35 § 
Voimaantulo  
 
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammi kuuta 20 18.  
Tällä asetuksella kumotaan ympäristöministeriön asetus rakennusten energiatehokkuu desta  2/11. 
Tämän asetuksen voimaan tullessa vireillä olevaan hankkeeseen sovelletaan tämän asetuksen vo i-
maan tullessa voimassa olleita säännöksiä.   15 
  Luonnos 16.2.2017 
 
Liite 1  
 
E-luvun laskennassa ja lämmitystehon laskennassa käytettävät säätiedot  
 
E-luvun laskennassa ja lämmitystehon laskennassa käytetään  tässä liitteessä esitet tyjä säätie toja. Tun-
nittaiset  säätiedot ovat saatavissa ympäristöministeriön verkkosivuil ta. 
Lämmitystehontarpeen laskenta tehdään rakennuspaikan maantieteellisen sijainnin mukaisella sä ä-
vyöhykkeen mitoittaval la ulkolämpötilalla ( kuva L1.1 ja taulukko L1 .1).  
 
 
  
 
 
Kuva L1 .1. Säävyöhykkeet  ja ilma nsuuntien lyhenteet . 
 
Taulukko L1 .1.  Mitoittavat ulkoilman lämpötilat eri säävyöhykkei l-
lä. 
Säävyöhyke  Mitoittava ulkoilman lämpötila, °C  
 
I -26 
-29 
-32 
-38 
 II 
III 
IV 
   
 
 
 
 
 
   
Pohjoinen  
(P) 
Itä  
(I) 
Etelä  
(E) 
Länsi  
(L) 
Koillinen  
(Ko) 
Luode  
(Lu) 
Lou-
nas 
(Lo) 
Kaakko  
(Ka) 16 
  Luonnos 16.2.2017 
Taulukko L1 .2. Säätiedot kuukausittain säävyöhykkeellä I Helsinki -Vantaa.  
Kuukausi  Ulkoilman  
keskilämpötila,  
Tu , °C Auringon kokonaissäte i-
lyenergia vaakatasolle,  
Gsäteily, vaakapinta  , kWh/m²   
Tammikuu  -3,97 6,2  
Helmikuu  -4,50 22,4  
Maaliskuu  -2,58 64,3  
Huhtikuu  4,50 119,9   
Toukokuu  10,76  165,5   
Kesäkuu  14,23  168,6   
Heinäkuu  17,30  180,9   
Elokuu  16,05  126,7   
Syyskuu  10,53  82,0  
Lokakuu  6,20 26,2  
Marraskuu  0,50 8,1  
Joulukuu  -2,19 4,4  
Koko vuosi  5,57 975  
  
 Auringon kokonaissäteilyenergia pystypinnoille eri ilmansuuntiin,  
Gsäteily, pystypinta  , kWh/m²  
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  6,2 4,7 3,8 9,5 12,9 9,5 3,8 4,7 
Helmikuu  17,3 13,8 15,6 31,0 41,4 30,9 15,6 14,0 
Maaliskuu  40,3 38,1 48,5 75,1 89,5 69,4 43,7 36,9 
Huhtikuu  43,9 56,3 79,9 101,1  107,3  101,6  80,6 56,8 
Toukokuu  57,8 82,1 112,8  123,3  116,0  117,5  104,5  76,3 
Kesäkuu  70,6 87,9 109,6  109,9  101,6  110,9  111,2  89,1 
Heinäkuu  66,3 91,1 118,8  123,1  115,5  128,6  122,7  91,2 
Elokuu  50,0 66,4 91,8 106,0  100,4  92,8 78,8 61,1 
Syyskuu  32,9 37,5 56,5 83,9 100,5  87,3 59,3 38,1 
Lokakuu  17,9 15,6 17,5 28,3 37,0 30,0 18,8 15,7 
Marraskuu  7,2 5,5 5,1 12,3 16,8 12,3 5,1 5,6 
Joulukuu  4,2 3,2 2,6 8,4 11,8 8,8 2,9 3,2 
Koko vuosi  414,6  502,2  662,5  811,9  850,7  799,6  647,0  492,7  
 Muunnoskerroin F suunta, jolla vaakatasolle tuleva auringon kokonaissäte i-
lyenergia muunnetaan pystypinnalle tulevaksi kokonaissäteilyenergiaksi 
eri ilmansuunnissa  
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  0,995  0,757  0,609  1,531  2,080  1,519  0,605  0,759  
Helmikuu  0,774  0,618  0,700  1,387  1,854  1,381  0,700  0,624  
Maaliskuu  0,627  0,592  0,754  1,169  1,392  1,079  0,679  0,574  
Huhtikuu  0,366  0,470  0,666  0,843  0,895  0,847  0,672  0,474  
Toukokuu  0,349  0,496  0,681  0,745  0,701  0,710  0,632  0,461  
Kesäkuu  0,419  0,521  0,650  0,652  0,602  0,658  0,659  0,528  
Heinäkuu  0,367  0,503  0,657  0,681  0,639  0,711  0,679  0,504  
Elokuu  0,395  0,524  0,725  0,837  0,793  0,732  0,622  0,482  
Syyskuu  0,401  0,457  0,689  1,023  1,225  1,064  0,723  0,465  
Lokakuu  0,683  0,595  0,670  1,081  1,412  1,144  0,718  0,598  
Marraskuu  0,888  0,683  0,632  1,519  2,068  1,519  0,633  0,686  
Joulukuu  0,920  0,697  0,571  1,850  2,615  1,942  0,637  0,697  
Koko vuosi  0,425  0,515  0,679  0,833  0,872  0,820  0,663  0,505