Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 
„Měřidla tlaku v pneumatikách silničních motorových vozidel “ mohou být  v ČR uváděny na trh a do 
provozu jako stanovená měřidla  podle zákona č.  505/1990 Sb. o metrologii, ve znění pozdějších před-
pisů. Stanovená měřidla jsou podle tohoto zákona měřidla, jejichž typ je uveden v  druhovém seznamu 
stanovených měřidel (vyhl. č. 345/2002 Sb.) a jenž jsou zároveň určena (výrobcem/dovozcem) k  měření 
s význ amem ochrany veřejn ého zájm u v oblastech ochrany spotřebitele, závazkových vztahů, stanovení 
sankcí, poplatků, tarifů a daní, ochrany zdraví, ochrany životního prostředí,  bezpečnosti při práci nebo 
ochrany jiných veřejných zájmů chráněných zvláštními právn ími předpisy . Jedná se tedy o obdobný účel 
použití, kterým jsou vymezeny stanovené výrobky – měřidla a váhy s  neautomatickou činností podle 
směrnic 2014/31/EU a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou uváděny na  trh v  ČR pro výše uvedené 
účely použití, vymeze né zákon em č. 505/1990 Sb. , o metrologii , se požadavky tohoto předpisu nevzta-
hují. 
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
stanovená  měřidla  uvedeného druhu . Předpis stanovuje dále zkoušky pro účely s chválení typu a ověřo-
vání stanovených měřidel uvedeného druhu . 
 (Konec manažerského shrnutí.)  
 
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
 Telefon: 545  555 414 
 
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně př íslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále  jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
2. 2. 201 7 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává tento:  
 
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C021-17 
 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel:  
„měřidla tlaku v  pneumatikách silničních motorových vozidel “ 
 
1  Základní pojmy  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
2 Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM  a VIML1 a následující:  
1.1 
měřidl o tlaku v  pneumatikách silničních motorových vozidel   
(dále jen „měřidl o tlaku v  pneumatikách“)  
měřicí přístroj, kter ý indikuj e rozdíl tlaku mezi tlakem plynu  v pneumatice a  okolním atmosférickým 
tlakem ; jeho součástí jsou též všechny části nacházející se mezi pneumatikou a indikačním zařízením  
1.1.1  
měřidlo tlaku v  pneumatikách typu A – stabilní pří stroj  
přístroj, který má pevné měřicí prvky a zobrazovací zařízení ; obecně je spojen se zdrojem vzduchu nebo 
stlačeného dusíku a je vybaven regulačním zařízením umístěným buď v  blízkosti indikačního zařízení , 
nebo koncovky hadice ; dovoluje  zvyšování tlaku,  kontrolu a nastavení tlaku v  pneumatice  
1.1.2  
měřidlo tlaku v  pneumatikách typu B – přenosný přístroj  
přístroj, který  má přenosné měřic í prvky a zobrazovací zařízení, obecně může být spojen se zdrojem 
vzduchu nebo stlačeného dusíku a být vybaven regulační m zařízením; dovoluje zvyšování tlaku, kon-
trolu a nastavení tlaku v  pneumatice  
1.1.3  
měřidlo tlaku v  pneumatikách typu C – ruční přístroj  
přístroj s  ručními měřicími prvky a zobrazovacím zařízením, může být vybaven regulačním zařízením, 
v závislosti na pro vedení dovoluje zvyšování tlaku, kontrolu a nastavení tlaku v  pneumatice, nebo vý-
hradně kontrolu tlaku v  pneumatice .  
2  Metrologické požadavky  
Na měřidla se při ověřování uplatňují metrologické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení 
do oběhu.  
V případě měřidel uváděných do oběhu podle zvláštního  předpisu2 se uplatňují požadavky stanovené 
tímto zvláštním předpisem.  
2.1 Pracovní podmínky  
Měřidlo musí být schopno měřit tlak v  pneumatice v rozsahu teplot okolí  od −10 °C do +40 °C. 
2.2 Měřicí rozsah  
Měřicí rozsah  musí odpovídat určenému použití měřidel tlaku v  pneumatikách daného druhu silničních 
vozidel.  
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veřejně dostupného na  www.u nmz.cz . 
2  Vyhláška č. 337/2000 Sb., kterou se stanoví požadavky na měřidla označovaná značkou EHS používaná pro 
měření tlaku v  pneumatikách silničních vozidel, ve znění pozdějších předpisů. Certifikáty EHS schválení typu 
vydané na základě této vyhlášky zů stávají dle čl. IV vyhlášky č.  125/2015 Sb. v  platnosti až do doby ukončení 
platnosti těchto certifikátů.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
3 2.3 Největší dovolené chyby  
Největší dovolené chyby  (MPE)  pro referenční rozsah teploty okolí od +15 °C do +25 °C jsou uvedeny  
v tabulce 1.  
Tabulka  1 – Největší dovolené chyby  
Hodnoty v  barech (kilopascalech)  
Měřený tlak  pm Největší dovolené chyby  
 pm  4 
(400)  0,08 
(8) 
4 
(400)   pm  10 
(1 000) 0,16 
(16) 
 pm  10 
(1 000) 0,25 
(25) 
2.4 Největší dovolené chyby mimo referenční rozsah teploty okolí  
Největší dovolené chyby pro teplot y ležící v teplotním rozsahu měřidla  mimo referenční rozsah teploty  
okolí  jsou uveden y v tabulce  2. 
Tabulka 2  – Největší dovolené chyby mimo referenční rozsah teploty okolí  
Měřený tlak  pm Největší dovolené chyby v závislosti na teplotě okolí  tamb 
tamb < 15 °C tamb > 25 °C 
 pm  4 bar  
(400 kPa)  [0,005 ∙ (15 − tamb) + 0,08 ] bar 
[0,5 ∙ (15 − tamb) + 8 ] kPa [0,005 ∙ (tamb − 25) + 0,08 ] bar 
[0,5 ∙ (tamb − 25) + 8 ] kPa 
4 
(400 kPa)  pm  10 bar  
(1 000 kPa) [0,005 ∙ (15 − tamb) + 0,16 ] bar 
[0,5 ∙ (15  − tamb) + 16 ] kPa [0,005 ∙ (tamb − 25) + 0,16 ] bar 
[0,5 ∙ (tamb − 25) + 16 ] kPa 
 pm  10 bar  
(1 000 kPa) [0,005 ∙ (15 − tamb) + 0,25 ] bar 
[0,5 ∙ (15 − tamb) + 25 ] kPa [0,005 ∙ (tamb − 25) + 0,25 ] bar 
[0,5 ∙ (tamb − 25) + 25 ] kPa 
2.5 Chyba hystereze  
Chyba hystereze nesmí v  referenční m rozsahu teploty překročit absolutní hodnotu největší dovolené 
chyby podle tabulky 1. Teplota musí zůstat v  průběhu zkoušky konstantní.  
2.6 Zpětný pohyb ukazatel e přístroje na předem stanovenou značku  
U mechanických měřidel tlaku v  pneumatikách se musí p ři atmosférickém tlaku ukazatel  měřidla tlaku 
zastavit proti nulové značce nebo proti předem stanovené značce, zřetelně odlišené od dílků stupnice, 
v mezích největší dovolené chyby. Měřidlo tlaku smí mít zarážku ukazatel e ve vzdálenosti odpovídající 
nejméně dvojnásobku hodnoty největší dovolené chyby pod nulou nebo předem stanovenou značkou.  
U elektronických měřidel tlaku v  pneumatikách musí při atmosférickém tlaku indikační zařízení měřidla 
zobraz it nulovou hodnotu tlaku, případně nulovou hodnotu tlaku v  mezích největší dovolené chyby.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
4 3  Technické požadavky  
Na měřidla se p ři ověřování uplatňují technické  požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení do 
oběhu.  
V případě měřidel uváděných do oběh u podle zvláštního předpisu2 se uplatňují požadavky stanovené 
tímto zvláštním předpisem.  
3.1 Všeobecně  
Konstrukce m ěřidla tlaku v pneumatikách musí zajist it, že si měřidlo udrží své metrologické vlastnosti  
po příslušnou dobu je ho používání .  
Měřidl a tlaku v  pneumatikách j sou měřicí přístroje , kter é jsou součástí pevných (typ A) nebo mobilních 
(typy B a  C) zařízení k  huštění pneumatik silničních vozide l.  
Pro účely tohoto předpisu je použita následující klasifikace měřidel tlaku v  pneumatikách:  
 typ A: stabilní přístroj ; 
 typ B: přenosný přístroj ; 
 typ C:  ruční přístroj.  
Podle druhu použitého snímače tlaku a druhu indikačního zařízení se pro účely tohoto předpisu měřidla 
tlaku v  pneumatikách dělí na: 
a) elektronická měřidla  (měřidla tlaku v pneumatikách s nejméně jednou elektronickou částí měři-
cího řetězce ), 
b) mechanická  měřidla  (měřidl a tlaku v pneumatikách bez elektronických částí měřic ího řetězce ). 
3.2 Snímač tlaku  
U mechanických měřidel tlaku v  pneumatikách mohou být s nímačem tlaku např. pružná (respektive 
Bourdonova ) trubice, krabice nebo membrána . Elastická deformace  těchto pružných prvků  je mecha-
nicky přenášena na indikační zařízení.  
U elektronických měřidel tlaku v  pneumatikách mohou být použity snímač e tlaku , respektive převod-
níky tlaku, které převádě jí informace o tlaku na výstupní elektrický signál , jenž je dále  zpracován a  pře-
veden na digitální indikaci . 
3.3 Indikační zařízení  
Indikační zařízení musí v  měřeném rozsahu umožňovat přímé a přesné čtení hodnoty měřeného tlaku.  
Indikační zařízení musí zobrazovat hodnotu tlaku v  jednotkách kilopascal (kPa) nebo bar (bar).  
3.3.1 Analogové indikační zařízení  
Analogová stupnice musí mít hodnotu  dílku 0,1  bar (10 kPa) . Délka dílku nesmí být menší než 1,25  mm. 
Oblouk stupnice zpravidla pokrývá úhel 270°.  
Šířka části ukazatel e, která překrývá značky stupnice, nesmí být větší než šířka značek stupnice a  musí 
překrývat přibližně polovinu délky nejkra tší značky stupnice.  
Maximální vzdálenost mezi ukazatel em a rovinou stupnice kruhového číselníku nesmí přesahovat 
2 mm, nebo (0,02L + 1) mm, kde L je vzdálenost mezi osou otáčení ukazatel e a jeho koncem.  
Číslování stupnice musí přímo vyjadřovat hodnotu mě řeného tlaku bez použití koeficientu.  
Pohyb ukazatel e nesmí být omezován na obou stranách nulové značky nebo proti předem stanovené 
značce zarážkou ukazatel e v rozsahu odpovídajícím dvojnásobku největší dovolené chyby uvedené v  ta-
bulce 1.  
3.3.2 Digitální indikač ní zařízení  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
5 Elektronická měřidla tlaku v  pneumatikách musí být vybavena  displejem. Výška a šířka číslic musí být 
taková, aby byl údaj zobrazený na displeji jasně a jednozn ačně čitelný . Výška zobrazovaných znaků 
musí být nejméně:  
   20 mm u stabilních přístrojů  (měřidla typu A) , 
   10 mm u přenosných přístrojů  (měřidla typu B) , 
   6 mm u ručních přístrojů  (měřidla typu C) . 
Digitální indikační zařízení musí mít rozlišitelnost nejvýše 0,1 bar (10 kPa), pro účely schvalování typu, 
prvotního a následného ověřování musí být možné změnit rozlišitelnost na nejvýše 0,0 2 bar (2 kPa). 
3.4 Doplňkové konstrukční požadavky  
3.4.1 Maximální tlak dodávaného plynu  
Měřidlo tlaku musí po krátkou dobu odolat přetížení tlakem do 125  % největšího údaje stupnice bez 
změny jeho metrolo gických vlastností.  
V případě, kdy dodávaný tlak překračuje 125  % největšího údaje stupnice, musí být tlakoměr chráněn 
účinným ochranným zařízením (bezpečnostní ventil, regulátor tlaku, odlehčovací ventil).  
 
3.4.2 Montážní poloha  
Montážní respektive pracovní poloha měřidla musí být buď jednoznačně určena pracovní polohou pří-
stroje nebo musí být na měřidle schematicky zřetelně vyznačena.  
Změny jmenovité polohy  v rovinném úhlu  10° nesmí vyvolat změny indikace měřené veličiny větší 
než 50 % největší dovolené chyby.  
3.4.3 Napájecí napětí  
Elektronická měřidla tlaku v  pneumatikách mohou být napájena ze sítě nebo z  vyměnitelných baterií.  
3.5 Software  
U elektronických měřidel tlaku v  pneumatikách musí být použitý software přístroje identifikovateln ý (s 
výjimkou případu, kdy jde výlučně jen o zobrazení měřené veličiny bez dalších funkcí ). Software musí 
být zabezpečen před náhodným nebo úmyslným ovlivněním a poškozením . 
3.6 Odolnost proti vlivům okolního prostředí  
3.6.1 Mechanick á odolnost  
Konstrukce měřidel tl aku v  pneumatikách a použité materiály musí zaručovat dostatečnou pevnost, sta-
bilitu a odolnost proti mechanickým nárazům.  
3.6.2 Odolnost k limatick ým podmínk ám 
Měřidlo musí odolat bez poškození anebo zhoršení metrologických vlastností mezním teplotám pro 
skladování −40 °C a +70 °C. 
Měřidla tlaku v  pneumatikách nesmí být citlivá na relativní vlhkost okolního vzduchu.  
3.6.3 Ochrana proti průsaku vody a cizím částicím (st upeň ochrany  krytem ) 
Měřidlo tlaku v  pneumatikách musí zajišťovat dostatečnou ochranu před dotykem nebezpečných částí, 
ochranu před vniknutím pevných cizích těles a ochranu před vniknutím vody , odpovídající použití spe-
cifikovanému výrobcem .  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
6 Minimální stup eň ochrany měřidel tlaku v  pneumatikách určených pro vnější použití je IP 44 , minimální 
stupeň ochrany měřidel tlaku v  pneumatikách určených výhradně pro vnitřní použití je IP 31.  
3.6.4 Elektromagnetická kompatibilita (EMC)  
Elektronická m ěřidla tlaku v  pneumati kách nesmí být ovlivněna elektrickým ani elektromagnetickým 
rušením nebo na ně musí definovaným způsobem reagovat (např. ohlášením chyby, zablokováním mě-
ření apod.) . Nesmí ani vyzařovat nežádoucí elektromagnetické pole.   
4 Značení měřidla  
4.1 Všeobecně  
Veškeré nápisy a značky musí být za běžných pracovních podmínek snadno viditelné , čitelné, nesma-
zatelné a nesmějí bránit čtení údajů měřidla.  
4.2 Označení  
Měřidlo tlaku v  pneumatikách musí být označeno : 
a) na čelní straně měřidla  (na číselníku nebo na displeji  nebo mimo displeje, ale v  blízkosti indi-
kace měřené veličiny):  
 značk ou měřené veličiny: Pe; 
 značk ou pro jednotku měřené veličiny: bar  nebo kPa ; 
 je-li to nutné, značk ou označují cí pracovní polohu přístroje;  
b) na číselníku, na štítku s  údaji nebo na pří stroji samotném:  
  identifikační mi údaji výrobce  (značka nebo jméno) ; 
  názvem, typem a výrobní m číslem měřidla ; 
  měřicím rozsah em tlaku;  
  rozsahem pracovních teplot  (pokud se liší od −25 °C do +55 °C); 
  značkou schválení typu . 
4.3 Označení  úředními značk ami 
Musí být zajištěno vhodné místo pro umístění úřední značky nebo úředních značek.  
U přístrojů konstrukčně vybavených justážními prvky nebo prostředky umožňujícími změnu metrolo-
gických parametrů měřidla musí být účinným způsobem provedeno zabezpečen í přístupu k  těmto prv-
kům.  
Software rozhodující pro metrologické charakteristiky musí být takto identifikovaný a musí být zabez-
pečen před náhodným nebo úmyslným ovlivněním a poškozením. Měřidlo musí umožnit snadnou iden-
tifikaci softwaru.  
5 Schvalování typu měřidla  
5.1 Všeobecně  
Proces schvalování typu měřidla tlaku v  pneumatikách zahrnuje následující zkoušky:  
a) vnější prohlídk u; 
b) funkční zkoušky : 
  zkouška přesnosti ; Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
7   stanovení chyby hystereze;   
  zkouška vlivu teploty okolního prostředí;  
  zkouška  stálosti ; 
c) zkoušky odolnosti měřidla proti mechanickým vlivům : 
   zkouška volným pádem ; 
  zkouška vlivu montážní polohy ; 
d) zkoušky  odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí : 
  zkouška odolnosti mezním teplotám ;  
  zkouška vlhkým  teplem;  
  zkouška solnou mlhou;  
  zkouška odolnosti proti průsaku vody a cizím částicím ; 
  zkouška  odolnosti proti vibracím;  
e) zkoušk u vlivu napájecího napětí;  
f) zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC) . 
5.2 Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce měřidla tlaku v  pneumatikách se posuzuje:  
a)  úplnost předepsané technické dokumentace;  
b)  shoda metrologických a technických c harakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s technickými a metrologickými požadavky tohoto předpisu, uvedenými v  článcích 2 a 3;  
c)  úplnost a stav měřidla tlaku v  pneumatikách podle předepsané technické dokumentace;  
d)  shodnost verze softwar u měřidla tlaku v  pneumatikách s  verzí specifikovanou výrobcem.  
5.3 Podmínky  zkoušek při schvalování typu  
5.3.1 Požadavky na zkušební zařízení  
Ke zkoušce metrologických vlastností  musí bý t použito následující vybavení:  
  etalon tlaku libovolného fyzikálního principu s  měřicím rozsahem odpovídajícím měřicímu  roz-
sahu zkoušených měřidel a s rozšířenou nejistotou měření (pro k = 2) menší nebo se nejvýše  rov-
nající 1/5 největší dovolené chyby zkoušeného měřidla specifikované v  článku 2.3;  
  teploměr  pro měření teploty při zkoušce s  měřicím rozsahem minimálně (−25 až +55) °C a s roz-
lišením indikačního zařízení minimálně 0,2  °C. 
Měřidla použitá v  rámci zkušebního vybavení musí mít platnou metrol ogickou návaznost.  
5.3.2 Podmínky pro zkoušky  
Pro zkoušku přesnosti musí být teplota okolí v referenčním  rozsahu  teploty  okolí od +15 °C do +25 °C. 
Změny teploty okolí po dobu zkouš ky nesmí překročit 5  °C.  
Při stanovení chyby hystereze musí být teplota okolí konstantní v  referenčním rozsahu teploty okolí od 
+15 °C do +25 °C.  
Pro ostatní zkoušky musí teplota okolí odpovídat požadavkům jednotlivých zkoušek pro schválení typu.  
Pro zkoušku přesnosti musí být relativní vlhkost okolního prostředí v  rozsahu od 30  % do 70 %.  
Pro ostatní zkoušky musí relativní vlhkost okolního prostředí odpovídat požadavkům jednotlivých zkou-
šek pro schválení typu.  
Vibrace a otřesy při měření nesmí zp ůsobit větší rozkmit ukazatel e než 1/10 největší dovolené chyby 
specifikované v  článku 2.3.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
8 Tlak v  měřidle musí být generován nekorozivním plynným tlakovým médiem. Doporučuje se suchý 
čistý vzduch nebo dusík.  
Pracovní poloha zkoušeného měřidla musí odpovíd at poloze specifikované výrobcem měřidla tlaku 
v pneumatikách (anebo výrobcem tlakoměru ). 
Odchylka úrovně tlakového připojení zkoušeného měřidla od referenční úrovně tlakového připojení eta-
lonu nesmí při zkoušení způsobit chybu větší než 1/10 největší dovo lené chyby specifikované v  článku 
2.3. 
Těsnost systému „etalon – zkoušené měřidlo “ musí být taková, aby pokles tlaku v  průběhu odečtu údaje 
na etalonu a zkoušeném měřidle nezpůsobil chybu větší než 1/10 největší dovolené chyby specifikované 
v článku 2.3.  
5.4 Funkční zkoušky  
5.4.1 Zkouška přesnosti  
Zkouška přesnosti se provádí nejméně v  pěti rovnoměrně rozmístěných  bodech v měřicí m rozsahu  zkou-
šeného měřidla tlaku v pneumatikách  (včetně bodů  dolní a horní meze měři cího rozsahu ). 
Před vlastní zkouškou se měřidlo třikr át plynule zatíží na hodnotu horní meze měřicího rozsahu.  
Je-li zkoušené měřidlo tlaku v  pneumatikách konstrukčně řešeno jako deformační tlakoměr, musí být 
čtení hodnot tlaku prováděno po lehkém poklepu na pouzdro měřidla. Čtení hodnot na stupnici měřidla 
musí být interpolováno v mezích 1/4 až 1/10 vzdálenosti mezi dvěma značkami stupnice . 
Každý bod musí být zkoušen při stoupajícím a při klesajícím tlaku (s výjimkou měřidel, která nejsou 
určena k  měření klesajících tlaků). Na horní mezi měřicího rozsahu se měřidlo ponechá po zkoušce 
stoupajícím tlakem a před zkouškou klesajícím tlakem 10 minut zatížené tlakem odpovídajícím hodnotě 
horní meze měřicího rozsahu.   
Chyby měření v jednotlivých bodech nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené v  tabulce 1. 
5.4.2 Stanovení  chyby hystereze  
Tato zkouška se provádí pouze na měřidlech  navržen ých k běžné mu měření klesajících tlaků.  
Stanovení chyby hystereze se provádí porovnáním hodnot tlaku zjištěných při stoupají cím a při klesají-
cím tlaku nejméně v  pěti rovnoměrně rozmís těných bodech v měřicím rozsah u tlaku (včetně bodů dolní 
a horní meze měřicího rozsahu ). 
Před poklesem tlaku  musí být měřidlo tlaku v  pneumatikách po dobu 10 minut udržováno na tlaku , který 
se rovná horní mezi měři cího rozsah u. 
Chyba hystereze nesmí překro čit absolutní hodnotu největší dovolené chyby uvedené v  tabulce 1. 
5.4.3 Zkouška vlivu  teploty okolního prostředí  
Zkouška spočívá v  provedení zkoušek přesnosti  dle článku 5.4.1  při následujících teplotách:   
  referenční teplota (+20 °C);  
  dolní mez teplotního rozsahu (pokud není rovna −10 °C);  
  −10 °C;  
  0 °C;  
  +40 °C;  
  horní mez teplotního rozsahu (pokud není rovna +40 °C);  
  referenční teplota (+20 °C).  
Při zkoušce při referenční teplotě nesmí v jednotlivých zkušebních bodech překročit chyby měření nej-
větší dovolené chyby uvedené v  tabulce 1. Při ostatních zkouškách nesmí v  jednotlivých zkušebních 
bodech překročit chyby měření největší dovolené chyby uvedené v  tabulce 2.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
9 5.4.4 Zkouš ka stálosti vlastností  
Při zkoušce stálosti se měřidlo tlaku v pneumatikách podrobí:  
a) tlaku pře sahujícímu o 2 5 % horní mez měřicího rozsahu  po dobu 15 minut ; 
b) 10 000 cyklů m tlaku měnícího se pomalu od přibližně 20 % do přibližně 90 % horní meze mě ři-
cího rozsahu  při kmitočtu nepřesahující m 60 cyklů za minutu.  
Po provedení zkoušek uvedených v  bodech a ) a b) se měřidlo tlaku v  pneumatikách ponechá jednu ho-
dinu v  klidu  a poté se provede zkouška podle článku 5.4.1 , měřidlo musí vyhovět podmínkám uvedeným 
v článcích  2.3, 2.5 a 2.6. 
5.5 Zkoušky odolnosti proti mechanickým vlivům  
5.5.1 Zkouška  volným pádem 
Při zkoušce volným pádem  se zkoušené měřidlo pustí volným pádem z  dále definované výšky na zku-
šební povrch  z beton u.  
U měřidel tlaku v  pneumatikách typu B se provede 10 volných pádů z  výšky 250 mm nad zkušebním 
povrchem, u měřidel typu C se provede 10 volných pádů z  výšky 500 mm . 
Bezprostředně po volných pádech měřidla se kontrolují jeho změny vzhledu. Po zkoušce nesmí nastat 
změny v  indikaci. Po uplynutí jedné hodiny od ukončení zkoušky musí měřidlo při zkoušení v  rozsahu 
referenční teploty splnit požadavky uvedené v  článcích  2.3, 2.5 a 2.6. 
5.5.2 Zkouška v livu montážní polohy  
Zkouška vlivu montážní polohy se provádí u měřidel typu A a B zjištěním indikace tlaku v  předepsané 
montážní poloze a při vychýlení měřidla o ±10°. 
Změny indikace tlaku nesmí být větší  než 50 % největší dovolené chyby  uvedené v  tabulce 1 . 
5.6 Zkoušky odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí  
5.6.1 Zkouška odolnosti mezním teplotám  
Kompletní měřidlo tlaku v  pneumatikách, nezatížené  tlakem, musí být umístěno v  klimatizované ko-
moře po dobu minimálně 24 h odin při obou mezních teplotách −40 °C a +70 °C. 
Bezprostředně po ukončení zkoušky se kontrolují změny vzhledu. Měřidlo nesmí změnit svůj vzhled, 
materiál a povrch nesmí být popraskaný , s puchýři nebo se změněnou barvou.  
Po uplynutí tří hodin  od ukončení zkoušky musí měřidlo při zkoušení v  referenčním rozsahu teploty 
okolí splnit požadavky uvedené v  článcích 2.3, 2.5 a 2.6. 
5.6.2 Zkouška vlhkým teplem  
Zkouš ka vlhkým teplem cyklickým (12 h + 12 h cyklus)  se provádí dvěma cykly s dolní mezí teploty 
+55 °C nebo +40 °C v  závislosti na teplotním rozsahu měřidla  dle článku 2.1. Při zkoušce musí být 
přívod vzduchu do měřidla uzavřen . 
Bezprostředně po zkoušce se kontrolují změny vzhledu.  
Po uplynutí tří hodin musí měřidlo při zkoušení v  referenčním rozsahu teploty okolí splnit požadavky 
uvedené v  článcích 2.3 a 2.6. 
5.6.3 Zkouška solnou mlhou  
Zkouš ka solnou mlhou se provádí po dobu 48 hodin . Při z koušce musí být pří vod vzduchu do měřidla 
uzavřen.  
Bezprostředně po zkoušce se kontrolují změny vzhledu.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
10 Po uplynutí jedné hodiny po ukončení zkoušky musí měřidlo při zkoušení v  referenčním rozsahu teploty  
okolí  splnit požadavky uvedené v  článcích 2.3 a 2.6. 
5.6.4 Zkouška o chran y proti průsaku vody a cizím částicím (stupeň ochrany krytem)  
Při zkoušce se přezkouší, zda měřidlo odpovídá výrobcem specifikovanému stupni ochrany podle článku  
3.6.3 . 
5.6.5 Zkouška odolnosti proti vibracím  
Při zkoušce se přezkouší vliv náhodných vibrací na měřidlo . 
Měřidlo se vystaví  působení náhodných vibrací ve 3 vzájemně k olmých osách . V každé ose je měřidlo 
vystaveno působení vibrací po dobu nejméně 2 minut.  Při zkoušce je měřidlo připojeno svými běžný mi 
připojovacími prvky k tuhému upínacímu zařízení.   
Parametry zkoušky odolnosti proti vibracím:  
  celkový frekvenční rozsah :  10 Hz až 150  Hz; 
  celková úroveň efektivní hodnoty :  7 m∙s−2; 
  úroveň zrychlení spektrální hustoty v rozsahu 10 Hz až 20 Hz  : 1 m2∙s−3; 
  úroveň zrychlení spektrální hustoty v rozsahu 20 Hz až 150 Hz :   −3 dB/oktáva . 
Při zkoušce se měřidlo zatíží přetlakem 200 kPa  a po dobu zkoušky musí  být splněn požadavek  uvedený 
v článku 2.3.  
Po provedení zkoušky musí měřidlo  při zkoušení při referenčním rozsahu teploty okolí splnit požadavky 
uvedené v  článcích 2.3 a 2.6.  
5.7 Zkouška v livu napájecího napětí  
Zkouška vlivu napájecího napětí se prov ádí u elektronických měřidel tlaku v  pneumatikách pro daný 
tlak za referenčních podmínek při napájecím napětí postupně nastaven ém na: 
a) Umax = 1,1UN a Umin = 0,85UN pro elektronická měřidla tlaku v  pneumatikách napájená z e sítě, 
která mají jedno jmenovité napájecí napětí UN; 
b) Umax = 1,1UN2 a Umin = 0,85UN1 pro elektronická měřidla tlaku v  pneumatikách napájená z e sítě, 
která mají jmenovitý rozsah napětí od dolní mezní hodnoty rozsahu UN1 do horní mezní hodnoty 
rozsahu UN2; 
c) Umax = Ubat.max  a Umin = Ubat.min  pro elektronická měřidla tlaku v  pneumatikách  napájená z baterií, 
kde Ubat.min  je nejnižší provozní napětí baterie, jak je specifikováno dodavatelem měřidla pro tep-
lotu okolí 20  °C a Ubat.max  je napětí nové baterie při nulovém zatížení.  
U elektronických měřidel tlaku napájených z  baterií musí být indikováno nízké napětí baterie, pok ud je 
napětí mimo jmenovitý rozsah uvedený výrobcem.  
Při zkoušení musí měřidlo vykazovat normální funkci v  mezích největší dovolené chyby uvedené v  ta-
bulce 1.  
5.8 Zkoušky e lektromagnetick é kompatibilit y (EMC)  
Zkoušky EMC se provádí  u elektronických měřidel tl aku v  pneumatikách. Při zkouškách EMC se mě-
řidlo zatíží tlakem přibližně 2 bary (200 kPa). Při zkouškách EMC jsou přípustná následující chování 
měřidla tlaku v  pneumatikách:  
  měřidlo vykazuje normální funkci v mezích největší dovolené chyby uvedené v tab ulce 1 , 
nebo  
  indikaci měřidla nelze interpretovat jako výsledek měření kvůli chvilkovým variacím aj., pří-
padně je znemožněno jakékoli měření, například chybovým hlášením.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
11 Po zkouškách EMC musí měřidlo vykazovat normální funkci v  mezích největší dovolené  chyby uvedené 
v tabulce 1.  
5.8.1 Odolnost proti krátkodobým poklesům a výpadkům napájecího napětí  
Napájecí napětí se sníží na 75 % hodnoty jmenovitého napájecího napětí po dobu 5 s ekund . Pro vylou-
čení přechodných jevů nemá být doba náběhu kratší než 100 ms.  
U zařízení se stejnosměrným napájením musí mít přerušení délku trvání 5 ms, 20 ms, 100 ms  
a 500 ms.  
U zařízení se střídavým napájením začínají poklesy vždy v okamžiku průchodu napětí nulou, a to po-
stupně před kladnou i zápornou periodou. Doba přerušení mu sí mít délku trvání 1, 5, 10 a 25 period 
střídavého napětí.  
 
5.8.2 Odolnost proti rychlým elektrickým přechodovým jevům / skupinám impulsů  
Odolnost proti rychlým elektrickým přechodovým jevům/skupinám impulzů se zkouší na měřidle v  za-
pnutém stavu napětím:  
±2 kV na svorkách pro připojení střídavé nebo stejnosměrné napájecí sítě;  
±1 kV na svorkách pro připojení signálových a řídicích vedení delších než 3  m.  
Opakovací kmitočet impulzů je 5 kHz, perioda opakování skupin impulzů je 300  ms, celková doba 
zkoušky na kaž dém z  přívodů a při jedné polaritě impulsů je nejméně 1 minuta.  
5.8.3  Odolnost proti elektrostatickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na měřidle v  zapnutém stavu přednostně kontaktním 
výbojem 6  kV nebo vzduchovým výbojem 8  kV. Vý boje se aplikují na kryt měřidla nebo do vazebních 
desek v  blízkosti měřidla tlaku v  pneumatikách.  
5.8.4  Odolnost proti rázovému elektrickému impulsu  
Odolnost proti rázovému impulzu se zkouší na měřidle v  zapnutém stavu rázovým impulzem 
tr/th = 1,2/50 (8/20) µs o napětí:  
±1 kV nesymetricky, popř. 0,5  kV symetricky, na signálová a řídicí vedení delší než 30  m; 
±2 kV nesymetricky a ±1 kV symetricky na přívody střídavé nebo stejnosměrné napájecí sítě.  
5.8.5 Odolnost proti krátkodobým poklesům a výpadkům napájecího napětí  
Odolnost proti krátkodobým poklesům napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám napětí na pří-
vodu střídavé napájecí sítě se vstupním proudem menším než 16 A se zkouší na měřidle v  zapnutém 
stavu při poklesu napájecího napětí na:  
0 % jmenovité hodnoty napětí po dobu 0,5 periody;  
0 % jmenovité hodnoty napětí po dobu 1 periody;  
70 % jmenovité hodnoty napětí po dobu 25 period.  
Každé z  uvedených rušení se aplikuje desetkrát s  periodou 10  s. 
5.8.6 Odolno st proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli  
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli se zkouší na měřidle 
v zapnutém stavu v kmitočtovém pásmu : 
80 MHz až 800 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 3 V /m; 
800 MHz až 960  MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 10 V/m;  
960 MHz až 1 400 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 3 V/m;  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
12 1 400  MHz až 2 000  MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 10 V/m;  
2 000 MHz až 2 700 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 1 V/m.  
Uvedené hodnoty amplitud intenzity zkušebního pole jsou udány pro měření bez modulace. Zkušební 
pole je amplitudově modulováno s  hloubkou 80  %, modulační signál má sinusový průběh s modulačním 
kmitočtem 1  kHz. Kmitočtový krok při rozmítání kmit očtu zkušebního pole je nejvýše 1 %, doba pro-
dlevy na každém kmitočtu nesmí být kratší než doba pro vyšetření zkoušeného měřidla anebo pro pří-
padnou reakci zkoušeného měřidla na rušení; v  žádném případě však nesmí být kratší než 0,5  sekundy . 
Zkušební pole se aplikuje na všechny strany krytu měřidla tlaku v pneumatikách.  
5.8.7  Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli  
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli, se zkouší na měřidle 
v zapnuté m stavu v kmitočtovém pásmu od 150  kHz do 80 MHz při úrovni amplitudy zkušebního napětí 
naprázdno 3 V. Rušení se aplikuje na signálová vedení delší než 3 m, všechny vstupy a výstupy napájecí 
sítě a na všechna připojení k  funkčnímu uzemnění.  
Uvedená hodnota  amplitudy zkušebního napětí naprázdno je udána pro měření bez modulace. Zkušební 
napětí je amplitudově modulováno s  hloubkou 80  %, modulační signál má sinusový průběh s modulač-
ním kmitočtem 1  kHz. Kmitočtový krok při rozmítání kmitočtu zkušebního pole je nejvýše 1  %, doba 
prodlevy na každém kmitočtu nesmí být kratší než doba pro vyšetření zkoušeného měřiče anebo pro 
případnou reakci zkoušeného měřiče na rušení; v  žádném případě však nesmí být kratší než 0,5  sekundy . 
6 Prvotní ověření  
Při prvotním ověření se aplikuje postup identický s  následným ověřením podle článku 7. 
Prvotní mu EHS ověření podle zvláštního právního předpisu3 podléhají před jejich uvedením do oběhu 
měřidla tlaku v  pneumatikách , u nichž bylo provedeno EHS schválení typu , a která jsou označena znač-
kou EHS schválení typu  a mají platný certifikát o EHS schválení typu . Při prvotním EHS ověření se 
aplikuje postup ide ntický s  následným ověřením podle článku 7. 
7 Následné ověření  
Při následném ověřování měřidel tlaku v  pneumatikách silničních vozidel se provádějí tyto zkoušky:  
a) vizuální  prohlídka;  
b)  funkční zkoušky:  
 zkouška přesnosti;  
  stanovení chyby hystereze.  
7.1 Vizuální prohlídka  
Při vizuální prohlídce se kontroluje , zda: 
a)  se měřidlo předlož ené k ověření shoduje se schváleným typem ; 
b)  měřidlo není mechanicky poškozen o, zda nejsou uvolněny některé jeho části , či zda měřidlo ne-
nese stopy koroze ; 
c)  označení, nápisy a jejich provedení odpovídají údajům a požadavkům uvedeným v  certifikátu 
schválení typu měřidla.  
                                                      
3  Vyhláška č. 332/2000 Sb., kterou se stanoví některé postupy při schvalování typu a ověřování stanovených 
měřidel označovaných značkou EHS, ve znění  pozdějších předpisů.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
13 Pokud měřidlo  nevyhoví požadavkům vnější  prohlídky, dále se nezkouší.  
7.2 Podmínky zkoušek při ověřování  
7.2.1 Zkušební vybavení  
Ke zkoušce metrologických vlastností musí být použito následující vybavení:  
  etalon tlaku libovolného fyzikálního principu s měřicím rozsahem odpovídajícím měřicímu roz-
sahu zkoušených měřidel a s rozšířenou nejistotou měření (pro  k = 2) menší nebo se nejvýše 
rovnající ¼ největší dovolené chyby zkoušeného měřidla specifikované v článku 2.3;  
  teploměr pro měření teploty při zkoušce s měřicím rozsahem minimálně ( −10 až + 40) °C  
a s rozlišením indikačního zařízení minimálně 0,2 °C.  
 
7.2.2 Podmínky zkoušek  
Pro zkoušky při ověřování platí podmínky podle článku 5.3.2  a následu jící. 
Při zkouš ce přesnosti a stanovení chyby hystereze se teplota okolí rozšiřuje na rozsah teploty  okolí 
od −10 °C do +40  °C. Změny teploty okolí po dobu zkoušek nesmí překročit 5 °C.  
Požadavek na relativní vlhkost okolního prostředí se  při ověřování  neuplatňuje.  
Pracovní poloha zkoušeného měřidla musí odpovídat poloze specifikované výrobcem , respektive poloze 
uvedené v  certifikátu schválení typu měřidla  tlaku v pneumatikách . 
7.3 Funkční zkoušky  
7.3.1 Zkouška přesnosti  
Zkouška přesnosti se provádí metodou podle  článku 5.4.1 . 
Chyby měřidla v  jednotlivých bodech nesmí překročit : 
  největší dovolené chyby uvedené v  tabulce 1  při měření v  referenčním rozsahu  teploty okolí 
od +15 °C do +25 °C, nebo  
  největší dovolené chyby uvedené v  tabulce 2 při měření v  rozsahu teploty okolí od −10 °C do 
+15 °C a od +25 °C do +40 °C. 
7.3.2 Stanovení chyby hystereze  
Stanovení chyby hystereze  se provádí metodou podle článku 5.4.2 . 
Rozdíl mezi údaji indikovanými zkoušeným měřidlem ve shodném tlakovém zkušebním bodě při zvy-
šování a snižování tlaku (chyba hystereze ΔH) nesmí přesahovat hodnotu největší dovolené chyby mě-
řidla specifikované v  článku 2.3.  
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly  7 s výjimkou poslední věty článku 7.1 . Jako největší 
dovolené chyby se uplatní 1,25násobek největších dovolených chyb dle kapitoly  7. 
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
14 obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárod-
ních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těch to oznámených norem s  přiřazením k  pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se pov ažuje v  rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů.  
 
II. 
ZRUŠOVACÍ A PŘECHODN Á USTANOVENÍ  
Opatření obecné povahy číslo: 0111 -OOP -C021-11, kterým se stanovují metrologické a technické  po-
žadavky na stanovená měřidla, včetně metod zkoušení pro ověřování stanovených měřidel: „ Měřidla 
tlaku v pneumatikách silničních motorových vozidel s výjimkou měřidel tlaku používaných výlučně pro 
měření tlaku v pneumatikách uživateli motorových vozidel “ se zrušuje.  
III. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické pož adavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanove-
ných měřidel – měřidla tlaku v pneumatikách silničních motorových vozidel .  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 2.3.3  mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému ově-
řování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
IV. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným 
po této lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto n ávrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  37 odst.  l SprŘ musí být patrno, kdo při-
pomínky činí, vůči kterému opatření obecn é povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními před-
pisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českého metrologického institutu, 
Úsek pro  legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C021 -17 
15 Tento návrh opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
   
 RNDr. Pavel Klenovský v.r.  
 generální ředitel  
Za správnost vyhotovení:  Mgr. Tomáš Hendrych  
Vyvěšeno dne:  1. 6. 2018   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:   Mgr. Tomáš Hendrych v.r.