LAKI OIKEUDESTA KORKEAKOULUISSA TEHTÄVIIN 
KEKSINTÖIHIN  19.5.2006/369  
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:  
1 § 
Lain soveltamisala  
Tätä lakia sovelletaan suomalaisten korkeakoulujen palveluksessa olevien henkilöiden 
palvelussuhteessaan tekemiin, Suomessa patentilla suojattavissa oleviin keksintöihin.  
Tätä lakia sovelletaan myös Suomen Akatemian tutkimusvirassa olevien henkilöiden 
suomalais issa korkeakouluissa tekemiin, Suomessa patentilla suojattavissa oleviin 
keksintöihin.  
Jos korkeakoulu ottaa tämän lain nojalla itselleen sellaisen oikeuden keksintöön, että se 
rajoittaa keksijän oikeutta hakea siihen patenttia, pidetään keksintöä Suomessa  patentilla 
suojattavissa olevana keksintönä, jollei korkeakoulu esitä todennäköisiä syitä, joiden mukaan 
patentin myöntämiselle olisi esteitä.  
2 § 
Lain tarkoitus  
Tämän lain tarkoituksena on edistää suomalaisissa korkeakouluissa syntyneiden keksintöjen 
tunnistamista, suojaamista ja hyödyntämistä keksijän, korkeakoulujen ja yhteiskunnan 
kannalta tarkoituksenmukaisella tavalla.  
3 § 
Määritelmät  
Tässä laissa tarkoitetaan:  
1) korkeakouluilla  yliopistolaissa (558/2009)  tarkoitettuja yliopistoja, 
Maanpuolustuskorkeakoulusta annetussa laissa (1121/2008)  tarkoitettua 
Maanpuolustuskorkeakoulua ja ammattikorkeakoululaissa  (351/2003)  tarkoitettuja 
ammattikorkeakouluja sekä niiden alaisia tai yhteisiä erillislaitoksia; (31.1.2013/103)  
2) avoimellatutkimuksella  tutkimusta, joka  
a) tehdään palvelussuhteessa korkeakoulujen tutkimustehtävien täyttämiseksi ilman 
korkeakoulujen ulkopuolista rahoitusta ja ilman, et tä tutkimukseen osallistuu korkeakoulujen 
ulkopuolisia sopimuskumppaneita;  
b) toteutetaan ulkopuolisen tahon rahoittamana, mutta johon ei sisälly muita kuin tulosten 
julkaisemista koskevia määräyksiä; tai  c) täyttäisi sopimustutkimuksen edellytykset, mutta  josta korkeakoulu ja 
tutkimusyhteistyökumppani ovat ennen tutkimuksen alkua nimenomaisesti sopineet, että 
tutkimus on avointa tutkimusta;  
3) sopimustutkimuksella  
a) tutkimusta, joka on valtion maksuperustelain (150/1992)  mukaista maksullista 
palvelutoimintaa; tai  
b) muuta kuin edellä 2 kohdassa tai tämän kohdan a -alakohdassa tarkoitettua tutkimusta, 
jossa on mukana ainakin yksi korkeakoulujen ulkopuolinen taho joko osa tutkimuksen 
tekijänä, rahoittajana tai muuna osallistujana ja johon liittyy tutkimuksen tuloksia tai sen 
toteuttamistapaa koskevia velvollisuuksia;  
4) muissa tilanteissa syntyneellä keksinnöllä tämän lain soveltamisalaan kuuluvaa keksintöä, 
joka on syntyny t muuten kuin edellä 2 tai 3 kohdassa tarkoitetussa tutkimuksessa.  
AmmattikorkeakouluL 351/2003  on kumottu AmmattikorkeakouluL:lla 932/2014 .  
4 § 
Oikeus keksintöön  
Tämän lain soveltamisalaan kuuluvan keksinnön tekijällä on sama oikeus keksintöönsä kuin 
muulla keksijällä, jollei tässä tai muussa laissa toisin säädetä. Tämän lain soveltamisalaan 
kuuluvan keksinnön tekijällä on oikeus tulla tunnustetuksi keksijänä.  
5 § 
Keksintöilmoitus  
Keksijän on viipymättä tehtävä korkeakoululle keksintöilmoitus, kun hän on tehnyt tämän 
lain soveltamisalaan kuuluvan keksinnön. Keksintöilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja 
keksijän on siinä ilmoitettava käsityksensä siitä, onko keksintö syntynyt avoimessa tai 
sopimustutkimuksessa taikka muussa tilanteessa. Jos keksinnöllä on useampia keksijöitä, on 
keksijöiden tehtävä yhteinen keksintöilmoitus.  
Keksintöilmoituksen on sisällettävä riittävät tiedot keksinnöstä, jotta korkeakoulu voi 
arvioida keksinnön, ja tiedot kaikista keksijöistä. Keksijän on lisäksi annettava pyynnöstä 
korkeakoululle muita tarpeellisia tietoja keksinn östä. 
Korkeakoulun on annettava keksijälle kirjallinen ilmoitus tämän lain korkeakoululle 
sallimista toimenpiteistä ilman aiheetonta viivästystä ja viimeistään kahden kuukauden 
kuluttua siitä, kun korkeakoulu on saanut riittävät tiedot sisältävän keksintöi lmoituksen. 
Ilmoituksessa on myös mainittava, yhtyykö korkeakoulu keksijän käsitykseen siitä, onko 
keksintö syntynyt avoimessa tai sopimustutkimuksessa taikka muussa tilanteessa. Jos 
keksijän tekemä keksintöilmoitus ei täytä 1 ja 2 momentin mukaisia edelly tyksiä, on 
korkeakoulun viipymättä ilmoitettava kirjallisesti keksijälle puutteesta.  6 § 
Korkeakoulun oikeus keksintöön avoimessa tutkimuksess a 
Korkeakoulu voi ottaa itselleen oikeudet avoimessa tutkimuksessa syntyneeseen keksintöön, 
jos keksijä ei ole kuuden kuukauden kuluessa 5 §:n 1 momentin mukaisesta ilmoituksesta 
julkaissut keksintöä tai ilmoittanut halukkuuttaan itse hyödyntää keksintöään . Ilmoitus 
oikeuksien ottamisesta on tehtävä kirjallisesti, ja korkeakoulun on ennen ilmoituksen 
antamista tiedusteltava keksijältä, aikooko tämä hyödyntää keksintöään itse.  
Jos korkeakoulu jättää 5 §:n 3 momentin mukaisen ilmoituksen antamatta määräajassa , on 
korkeakoulun katsottava luopuneen tämän pykälän mukaisesta toissijaisesta oikeudesta 
keksintöön.  
7 § 
Korkeakoulun oikeus keksintöön sopim ustutkimuksessa  
Korkeakoululla on oikeus ottaa itselleen oikeudet sopimustutkimuksessa syntyviin 
keksintöihin kuuden kuukauden kuluessa 5 §:n 1 momentin mukaisesta ilmoituksesta. 
Ilmoitus oikeuksien ottamisesta on tehtävä kirjallisesti.  
Jos korkeakoulu jät tää 5 §:n 3 momentin mukaisen ilmoituksen antamatta määräajassa, on 
korkeakoulun katsottava luopuneen tämän pykälän mukaisesta oikeudesta keksintöön.  
Kun korkeakoulu on tämän pykälän nojalla ottanut itselleen oikeudet keksintöön, keksijän on 
korkeakoulun v aatimuksesta viipymättä allekirjoitettava keksintöä koskeva siirtokirja sekä 
muut tarvittavat asiakirjat.  
8 § 
Korkeakoulun oikeudet keksintöön  muissa tilanteissa  
Korkeakoululla on etuoikeus neuvotella keksijän kanssa keksintöön kohdistuvista 
oikeuksista, jos tämän lain soveltamisalaan kuuluva keksintö on syntynyt 3 §:n 4 kohdassa 
tarkoitetulla tavalla.  
Jos 1 momentissa tarkoitettu keksintö on ko rkeakoulun toiminnan kannalta tarpeellinen, on 
korkeakoululla 1 momentissa mainitun etuoikeuden lisäksi oikeus saada kohtuullista 
korvausta vastaan käyttöoikeus keksintöön.  
9 § 
Korvaukset  
Kun korkeakoulu on 6 –8 §:ssä tarkoitetulla tavalla ottanut oikeudet tässä laissa tarkoitettuun 
keksintöön, keksijällä on oikeus saada keksinnöstä kohtuullinen korvaus. Ennen keksinnön 
syntymistä laadittu sopimu sehto, jolla keksijä luopuu oikeudestaan kohtuulliseen 
korvaukseen, on mitätön.  Korvauksen suuruutta laskettaessa on otettava huomioon keksinnön syntyyn vaikuttaneet 
olosuhteet sekä korkeakoulun keksinnöstä saamat tuotot.  
Korkeakoulun on annettava keksijäl le korvauksen määrittämiseksi tarvittavat tiedot.  
10 § 
Korvauksen sovittelu ja korvauksen vanhentuminen  
Sen estämättä, mitä sopimuksella, päät öksellä tai tuomiolla on määrätty 9 §:ssä tarkoitetusta 
korvauksesta, oikeus voi määrätä korvauksesta toisin, mikäli olennaisesti muuttuneet 
olosuhteet antavat siihen aihetta. Keksijää ei kuitenkaan voida velvoittaa palauttamaan jo 
suoritettua korvausta.  
Tässä laissa tarkoitettuun keksintöön perustuvasta oikeudesta tehdyn sopimuksen 
kohtuuttoman ehdon sovittelusta on voimassa, mitä varallisuusoikeudellisista oikeustoimista 
annetussa laissa (228/1929)  säädetään.  
Jollei korvauskannetta ole pantu vireille kymmenen vuoden kuluessa siitä, kun korkeakoulu 
on ilmoittanut ottavansa oikeuden keksintöön, kanneoikeus on menetetty. Jos keksintöön on 
haettu patenttia, kanne voidaan k uitenkin aina panna vireille vuoden kuluessa patentin 
myöntämisestä.  
11 § 
Tutkimustulosten julkistaminen  
Jollei toisin sovita, ei keksijä saa julkistaa tutkimustuloksia keksinnön suojaamisen tai muun 
hyödyntämisen vaarantavalla tavalla, jos korkeakoulu voi 7 §:n mukaisesti ottaa itselleen 
oikeudet keksintöön. Ennen kuin 7 §:n 1 momentissa säädetty määräaika on päättynyt, 
keksijä ei saa jättää so pimustutkimuksessa syntynyttä keksintöä koskevaa patenttihakemusta 
tai muuten määrätä keksinnöstä, ellei korkeakoulu kirjallisesti ilmoita keksijälle, että 
korkeakoulu ei tule ottamaan oikeuksia keksintöön tai anna keksijälle lupaa patentoida 
keksintönsä.  
Korkeakoulun on pidettävä salassa sille annetut keksintöön liittyvät tiedot, kunnes keksintö 
on riittävällä tavalla suojattu eikä salassapidolle ole muita erityisiä syitä.  
Edellä 2 momentissa säädetyn estämättä korkeakoulu voi antaa keksintöä koskevia tiet oja 
tutkimusyhteistyön osapuolille, jos tutkimusta koskevissa sopimuksissa on sovittu tulosten 
hyödyntämisestä, siirtymisestä tai tiedoksisaannista, tai muille tahoille, jos tietojen antaminen 
on keksinnön hyödyntämisen vuoksi tarpeellista. Korkeakoulun on  tällöin huolehdittava siitä, 
ettei tietojen antamisella vaaranneta keksinnön suojaamista, hyödyntämistä tai keksijän 
tieteellisen julkaisuoikeuden ensisijaisuutta.  12 § 
Todistustaakan jako  
Korkeakoulun on osoitettava, että sillä on oikeus 6 –8 §:ssä tarkoitetulla tavalla ottaa itselleen 
oikeudet keksintöön.  
Edellä 1 momentissa säädetyn estämättä keksijän on annettava selvitys keksinnön 
syntyolos uhteista, jos keksintö on syntynyt läheisessä yhteydessä 
sopimustutkimushankkeeseen. Jos keksintö on syntynyt aikaisintaan kuuden kuukauden 
kuluttua sopimustutkimushankkeen päättymisestä, on keksintö katsottava avoimessa 
tutkimuksessa syntyneeksi, jollei k orkeakoulu esitä erittäin painavia syitä, joiden mukaan 
keksintö on olennaisesti sopimustutkimushankkeeseen perustuva.  
Jos sellaiseen keksintöön, joka palvelussuhteen jatkuessa olisi kuulunut tämän lain 
soveltamisalaan, haetaan patenttia tai sitä ryhdytään  muulla tavalla hyödyntämään kuuden 
kuukauden kuluessa palvelussuhteen päättymisestä, on keksintöä pidettävä palvelussuhteen 
aikana tehtynä, jollei keksijä osoita todennäköisiä perusteita keksinnön syntymiselle 
palvelussuhteen jälkeisenä aikana.  
13 § 
Riitojen ratkaisusta  
Oikeudesta työntekijän tekemiin keksintöihin annetun lain (656/1967) 11, 11 a ja 11 b §:ssä  
mainittu keksintölautakunta on toimivaltainen antamaan lausuntoja tämän lain 
soveltamisalaan kuuluvissa asioissa.  
Tämän lain soveltamisalaan kuuluvat riita -asiat käsitellään markkinaoikeudessa. Tällöin  
sovelletaan soveltuvin osin, mitä oikeudenkäynnistä patenttiasioissa säädetään. 
(31.1.2013/103)  
14 § 
Tarkempien säännösten ja määräysten antaminen  
Korkeakouluille yhteisiä tarkempia säännöksiä keksintöilmoituksen tekemisestä, oikeuksien 
siirtämisessä noudatettavis ta menettelyistä ja korvausten maksamisesta voidaan antaa 
valtioneuvoston asetuksella.  
Korkeakoulut voivat antaa tarkempia määräyksiä tämän lain soveltamisesta siinä 
järjestyksessä kuin korkeakouluja koskevissa laeissa säädetään.  
15 § 
Voimaantulo ja siirty mäaika  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2007. Ennen tämän lain voimaantuloa 
voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.  Ennen tämän lain voimaantuloa tehdyistä keksinnöistä on voimassa, mitä keksinnön 
tekohetkellä on säädetty.  
Tätä lakia ei sovelleta sellaisiin tutkimussopimuksiin, jotka on tehty, tai tutkimushankkeisiin, 
jotka on aloitettu ennen tämän lain voimaantuloa. Tätä lakia ei myöskään sovelleta sellaisiin 
keksintöihin, joihin kohdistuu ennen tämän lain voimaantuloa syntyn eitä sopimusvelvoitteita.  
HE 259/2004 , SiVM 1/2006, EV 28/2006  
Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:  
31.1.2013/103:  
Tämä  laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2013.  
Riita -asia, joka on tullut käräjäoikeudessa vireille ennen tämän lain voimaantuloa, käsitellään 
noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.  
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain tä ytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.  
HE 124/2012 , LaVM 15/2012, EV 158/2012