Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 
Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych 
                                                                                              Telefon: 545 555 414 
 
 
V E Ř E J N Á   V Y H L Á Š K A 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona 
č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
4. 4. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává toto: 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y 
číslo: 0111-OOP-C086-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně 
metod zkoušení pro ověřování stanovených měřidel: 
 
„Měřicí zařízení pro zjišťování zatížení na nápravu u silničních vozidel“ 
 
 
 
1   Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a dále uvedené 
termíny a definice: 
1.1  Základní definice 
1.1.1 
měřicí zařízení na zjišťování kolových zatížení silničních vozidel  (dále jen „zařízení“)  
měřicí zařízení, které slouží k určení kolového zatížení silničních vozidel využitím působení gravitace 
na toto vozidlo; zařízení pracuje s neautomatickou činností s automatickým vyvažováním 
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
2  
1.1.2   
kolové zatížení  
zdánlivá hmotnost kola silničního vozidla, když je toto v klidu a spočívá svou dosedací plochou na 
aktivní ploše nosiče zatížení 
1.1.3   
dosedací plocha kola 
plocha pneumatiky, která je v přímém kontaktu s plochou nosiče zatížení; velikost této plochy je závislá 
na technickém rozměru pneumatiky (šířka a průměr) a jejím momentálním nahuštění 
1.1.4 
přibližovací úsek  
část okolního terénu těsně sousedícího s místem, kde je umístěno zařízení; u zařízení, které je zapuštěno 
do vozovky (horní plocha nosiče zatížení je v úrovni okolního terénu), je přibližovací úsek součástí 
zařízení 
1.1.5  
podvozek vozidla  
pro účely tohoto předpisu je podvozkem myšleno mechanické spojení dvou nebo tří náprav vozidla 
tuhým rámem nebo závislým – pružným spojením (např. listovými pružinami) za účelem snížení 
zatížení jednotlivých kol nebo náprav vozidla – viz obrázek 1.  
1.1.6 
dvojkolí (dvojmontáž)  
dvojkolí je u silničního vozidla používáno z důvodu zmenšení zatížení vozovky zdvojnásobením jeho 
dosedací plochy; místo jednoho kola jsou montována vedle sebe kola dvě (tzv. dvojmontáž) a na nápravě 
jsou celkem čtyři kola 
1.2  Hlavní části 
1.2.1   
nosič zatížení  
část zařízení určená pro příjem zátěže; může být buď přenosný – transportovatelný (jeho výška je 
několik cm), je určen pro uložení na vozovku, nebo je uzpůsobený pro zapuštění do předem 
připraveného základu s rámem uzpůsobené vozovky (zabudovaný) 
1.2.2 
aktivní plocha nosiče  
plocha nosiče, určená pro umístění kola vozidla za účelem zjištění kolového zatížení vozidla; obvykle 
bývá u transportovatelných zařízení trvale vyznačena na horní ploše nosiče ryskou 
1.2.3 
vyhodnocovací a indikační zařízení (VIZ)  
část zařízení s neautomatickou činností, která zpracovává informaci o velikosti zatížení  
POZNÁMKA  
V některých modifikacích zařízení je VIZ integrováno do konstrukce nosiče zatížení. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
3 Obrázek 1 – Podvozek vozidla 
 
1.3 Pomocné prvky 
1.3.1  
vyrovnávací deska  
deska, zhotovená z pevného a houževnatého materiálu (dřevo, kov), obvykle s plochou o velikosti 
transportovatelného nosiče zatížení; výška desky musí být shodná s výškou tohoto nosiče (obrázek 3) 
Celkový počet desek Q při měření kolového zatížení vozidla se určí z rovnice 
Q = N – A (1) 
kde  N  ......  je celkový počet kol silničního vozidla (v tomto případě se dvojkolí považuje za kolo), 
 A   .....  počet kol, u kterých je (na jedno zastavení vozidla) zjišťováno zatížení pomocí zařízení. 
Vyrovnávacích desek je použito při měření k vyrovnání kol vozidla do roviny. 
1.4  Metrologické charakteristiky 
1.4.1 
velikost dílku pro zkoušení  
zařízení musí umožnit nastavení a zobrazení dílku s rozlišitelností minimálně 1/5 e 
1.4.2  
simulační zkouška  
zkouška, která se provádí pomocí speciálního zatěžovacího zařízení (EZZ); důvodem je nemožnost 
provedení zkoušky pomocí etalonových zatěžovacích závaží (omezena velikost aktivní plochy nosiče) 
1.4.3 
nosnost zařízení ( Lim)  
nejvyšší přípustné zatížení, kterým je možné zatížit zařízení bez poškození nebo trvalého zhoršení jeho 
metrologických vlastností; nosnost zařízení ( Lim) je vyšší než jeho horní mez váživosti ( Max) 
 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
4 2   Metrologické požadavky 
2.1  Třída přesnosti 
Pro toto zařízení jsou určeny třídy přesnosti III nebo  IIII.  
2.2  Největší dovolené chyby (MPE) 
Největší dovolené chyby použité pro zatížení rovnající se nebo větší než dolní mez váživosti ( Min)  
a rovnající se nebo menší než horní mez váživosti ( Max) jsou pro danou třídu přesnosti uvedeny 
v tabulce 1. 
Tabulka 1 – Největší dovolené chyby (MPE) 
Největší dovolené 
chyby (MPE) Pro zatížení  m, vyjádřené počtem ověřovacích dílků  e 
Třída III Třída IIII 
±0,5e 0  m  500 0  m  50 
±1,0e 500 < m  2 000 50 < m  200 
±1,5e 2 000 < m  10 000 200 < m  1 000 
2.3  Excentrické zatížení 
Rozdíl mezi výsledky několika vážení téže zátěže při zavedení zatížení na různá místa aktivní plochy 
nosiče zatížení, nesmí být větší než absolutní hodnota největších dovolených chyb ( MPE) dle tabulky 1 
pro dané zatížení.  
2.4  Opakovatelnost 
Rozdíl mezi výsledky opakovaného vážení téhož zatížení, umístěného na nosič zatížení za stejných 
podmínek, nesmí být větší než absolutní hodnota největších dovolených chyb ( MPE) dle tabulky 1 pro 
dané zatížení.  
3   Technické požadavky 
3.1   Indikační zařízení 
3.1.1   Kvalita čtení 
Čtení výsledků měření musí být spolehlivé, snadné a jednoznačné za podmínek normálního použití. 
Indikace musí být opatřena ve své blízkosti vhodnou jednotkou hmotnosti buď jejím názvem, nebo 
značkou. 
Tisk musí být zřetelný a trvalý pro zamýšlené použití. Tištěné číslice musí být alespoň 2 mm vysoké. 
Jestliže probíhá tisk, jméno nebo značka měřicí jednotky musí být buď napravo od měřené hodnoty nebo 
nad sloupcem*) hodnot. 
*) Sloupcem je myšleno uspořádání alespoň tří výsledků téže měřené hodnoty pod sebou.  
3.1.2   Meze indikace 
Zařízení nesmí zobrazit údaj o hmotnosti přesahující horní mez váživosti ( Max) o více než 9 e.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
5 3.2   Podmínky instalace 
3.2.1   Podmínky instalace pro zabudovaný nosič  
Termín zabudovaný nosič zatížení  je používán i pro zařízení transportovatelné (přenosné), pokud je 
uloženo v terénu v lůžku vybudovaném pro účely měření. 
Nosič zatížení je zapuštěn v terénu tak, aby horní plocha nosiče byla v úrovni okolního terénu (viz 
obrázek 2).  
Před a za plochou nosiče zatížení, v délce nejdelšího rozvoru L podvozku měřeného vozidla a o šířce 
shodné se šířkou nosiče zatížení, musí být okolní terén (tzv. přibližovací úsek) – ve směru pohybu 
vozidla – uzpůsoben tak, aby byl založen v nezamrzající hloubce a odchylka v rovinnosti celého 
měřicího úseku nepřesáhla v absolutní hodnotě 2 mm. 
Měřicí úsek musí být dostatečně tuhý, aby nedocházelo k jeho mechanickým změnám, které by 
negativně ovlivnily výsledky měření v průběhu doby platnosti ověření zařízení. 
Nosič zatížení musí být v provedení vodotěsném nebo musí být základ nosiče odvodněn tak, aby prvky, 
které mají rozhodující vliv na měřicí signál, byly po celou dobu platnosti ověření funkční.  
Nosič břemene musí být vhodně chráněn proti přetížení, tj. proti zatížení většímu než horní mez 
váživosti měřidla Max. 
 
Obrázek 2 – Měřicí úsek zařízení 
3.2.2   Podmínky pro instalaci transportovatelného zařízení 
Nosič zatížení (nebo zařízení, je-li nosič jeho součástí) je uložen na vozovce (terénu) tak, že horní plocha 
nosiče je nad okolním terénem. 
Nosič zatížení musí být vybaven vodováhou nebo musí být konstruován tak, aby při náklonu 5 % chyba 
indikace zatížení nepřekročila hodnotu největší dovolené chyby ( MPE) pro danou třídu přesnosti  
a dané zatížení. 
Konstrukce nosiče musí být uzpůsobena tak, aby při nájezdu vozidla nedocházelo k jeho naklápění nebo 
posunu vůči jeho ustavujícím prvkům a tím k možnému výskytu chyb vyšších než hodnoty největších 
dovolených chyb ( MPE). 
Všechna kola (dvojkolí) měřeného silničního vozidla musí být při měření ve stejné rovině (viz obrázek 
3). Měřené kolo (dvojkolí) spočívá na aktivní ploše nosiče zatížení a ostatní kola (dvojkolí) jsou 
podložena vyrovnávacími deskami. Pokud nejsou při měření použity vyrovnávací desky, výsledky 
měření jsou zatíženy nadměrnými chybami, které mimo jiné závisí také na délce podvozku, hmotnosti 
vozidla a výšce vozidla (změna těžiště vozidla). podvozek vozidla
L
L1
měřicí úsek (vážicí zóna)přibližovací úsekměřicí zařízeníOpatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
6  
Obrázek 3 – Použití zařízení a vyrovnávacích desek 
kde  A   .......  aktivní podložka (nosič zatížení, zařízení) 
 B   .......  vyrovnávací deska 
4   Značení 
4.1   Popisné označení 
Váhy musí být označeny viditelně, čitelně a nesmazatelně následujícími údaji: 
a)  číslem certifikátu EU přezkoušení typu, pokud existuje, 
b)  jménem, obchodní firmou nebo ochrannou známkou výrobce, 
c)  třídou přesnosti umístěnou v oválu nebo mezi dvěma horizontálními úsečkami spojenými dvěma 
polokružnicemi, 
d)  horní mezí váživosti ve tvaru „Max ...“, 
e)  dolní mezí váživosti ve tvaru „Min ...“, 
f)  ověřovacím dílkem ve tvaru „e = ...“, 
g)  číslem typu či série nebo výrobním číslem, 
a tam, kde je to relevantní: 
h)  identifikační známkou na každé jednotce, pokud se váhy skládají z oddělených, ale propojených 
jednotek, 
i)  dílkem stupnice, pokud se liší od e, ve tvaru „d = ...“, 
j)  horní mezí přičítacího tárovacího zařízení ve tvaru „T = + ...“, 
k) horní mezí odčítacího tárovacího zařízení, pokud je různá od horní meze váživosti ( Max), ve tvaru 
„T = − ...“, 
l)  dílkem tárovacího zařízení, pokud se liší od d, ve tvaru „dT = ...“, 
m) nosností, pokud se liší od horní meze váživosti ( Max), ve tvaru „Lim ...“, 
n)  speciálními teplotními mezemi ve tvaru „°C/... °C“, 
o)  poměrem mezi nosičem zatížení a zatížením. 
 
 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
7 5  Schvalování typu měřidla   
Tato měřidla jsou dodávána na trh s posouzením shody dle zvláštního právního předpisu2, a proto 
nepodléhají schvalování typu.  
6  Prvotní ověření   
Tato měřidla jsou dodávána na trh s posouzením dle zvláštního právního předpisu 2, a proto nepodléhají 
prvotnímu ověření. 
7   Následné ověření   
Zkoušky se provádí v režimu neautomatické činnosti statickým zatížením.  
7.1  Obecné podmínky 
Zařízení se zkouší v laboratoři pomocí etalonového zatěžovacího zařízení (EZZ). 
7.1.1  Teplota 
Zkoušky musí být provedeny při stálé okolní teplotě. Teplota je považována za stálou, když rozdíl mezi 
extrémními teplotami, zaznamenanými během zkoušky, nepřekračuje jednu pětinu teplotního rozsahu 
daného zařízení, ale nesmí být větší než 5 °C a rychlost změny nepřekračuje 5 °C za hodinu. 
7.1.2  Napájení 
Zkoušky musí být provedeny při napájení stanoveném výrobcem zařízení. 
7.2  Etalony 
7.2.1  Etalonové zatěžovací zařízení (EZZ) 
Etalonové zatěžovací zařízení musí umožnit postupné zatěžování. 
7.2.1.1  Pracovní plocha EZZ 
EZZ musí být uzpůsobeno pro umístění zkoušeného transportovatelného zařízení tak, aby bylo možno 
u tohoto zařízení zavést zatížení na různá místa aktivní plochy nosiče. 
7.2.1.2  Dotyková plocha 
Zatížení přenášené z EZZ na zkoušený nosič zatížení musí být rozloženo na plochu, která je ekvivalentní 
dotykové ploše pneumatiky nákladního silničního vozidla s vozovkou při nahuštění pneumatiky na 
jmenovitý tlak podle daných předpisů.  
Mezi kovovou částí EZZ a zkoušeným nosičem zatížení musí být pružná část simulující fyzikální 
vlastnosti pneumatiky. 
7.3  Rychlost zatěžování 
Časové prodlevy mezi jednotlivými zatěžovacími stupni musí být takové, aby bylo možné obsluhou 
provést bezchybný odečet indikace při jednotlivých zatíženích. 
                                                      
2  Nařízení vlády č. 121/2016 Sb., o posuzování shody vah s neautomatickou činností při jejich dodávání na trh Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
8 7.4  Zkouška vážení 
Provede se jedna řada měření pro zatěžování a odlehčování s nejméně pěti hodnotami zatížení 
obsahujícími nulu, Min, Max a body, kde se mění hodnota největší dovolené chyby ( MPE). 
Chyby zařízení nesmí být větší, než největší dovolená chyba ( MPE) pro dané zatížení uvedené 
v tabulce 1. 
7.5  Zkouška opakovatelnosti 
Musí být provedena jedna řada vážení se zatížením blízkým 0,8násobku horní meze váživosti ( Max). 
Největší rozdíly mezi výsledky měření téhož zatížení nesmí být větší, než absolutní hodnota největší 
dovolené chyby ( MPE) pro dané zatížení. 
7.6  Vyhodnocení chyb 
Pokud lze hodnotu dílku zmenšit alespoň na hodnotu e/5, vypočítá se chyba zařízení podle vzorce: 
E = IZ – L               (2) 
kde IZ   .......  je indikace měřidla při zatížení 
 L  .........  jmenovitá hodnota zatížení vyvozená EZZ. 
Žádná se zjištěných chyb E zařízení nesmí překročit hodnoty největší dovolené chyby ( MPE) dle 
tabulky 1. 
8  Přezkoušení měřidla na žádost dotčené osoby  
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní dvojnásobek 
největších dovolených chyb ( MPE) uvedených v tabulce 1. 
9  Oznámené normy 
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty 
mezinárodních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující 
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k příslušnému opatření oznámí ČMI společně s opatřením obecné povahy veřejně 
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují. 
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů. 
II. 
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C086-16 
9 a technické požadavky na stanovená měřidla a při ověřování stanovených měřidel – „Měřicí zařízení 
pro zjišťování zatížení na nápravu u silničních vozidel“.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 2.1.5 b) mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému 
ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a 
Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti. 
III. 
P O U Č E N Í 
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ. 
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad. 
Soulad opatření obecné povahy s právními předpisy lze posoudit v přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy. 
IV. 
Ú Č I N N O S T  
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§ 24d 
zákona o metrologii). 
 
 
 
 RNDr. Pavel Klenovský v.r. 
 generální ředitel 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych 
Vyvěšeno dne: 21. 11. 2018 
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení: Tomáš Hendrych v.r. 
Sejmuto dne:   24. 1. 2019 
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí: Tomáš Hendrych v.r. 
Účinnost:  6. 12. 2018    
Podpis oprávněné osoby, vyznačující účinnost: Tomáš Hendrych v.r.