TUOMIOISTUINLAKI 25.8.2016/673  
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:  
I OSA  
YLEISET SÄÄNNÖKSET  
1 luku  
Yleiset säännökset tuomioistuimista ja tuomareista  
1 § 
Lain soveltamisala  
Tässä laissa säädetään tuomioistuimista sekä tuomareista, muista tuomioistuinten jäsenistä ja 
muusta henkilöstöstä. Laissa säädetään myös tuomarinvalintalautakunnasta ja 
tuomarinkoulutuslautakunnasta sekä niiden tehtävistä ja henkilöstöstä.  
Lakia sovelletaan korkeimpaan oikeuteen ja korkeimpaan hallinto -oikeuteen sekä niiden 
jäseniin, jollei korkeimmasta oikeudesta annetussa laissa (665/2005)  tai korkeimmasta 
hallinto -oikeudesta annetussa laissa (1265/2006)  toisin säädetä.  
Valtakunnanoikeudesta säädetään erikseen.  
2 § 
Tuomioistuimet  
Yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein 
oikeus.  
Yleisiä hallintotuomioistuimia ovat hallinto -oikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein 
hallinto -oikeus. 
Erityistuomioistuimia ovat markkinaoikeus, työtuomioistuin ja vakuutusoikeus.  
3 § 
Tuomiovallan käyttö ja tuomioistuinten riippumattomuus  
Tuomioistuimet käyttävät niille perustuslain mukaan kuuluvaa tuomiovaltaa.  
Tuomioistuimet ovat tuomiovaltaa käyttäessään riippumattomia.  
4 § 
Tuomioistuimen toiminnan järjestäminen  Tuomioistuimet vastaavat itse toimintansa järjestämisestä noudattaen, mitä tässä tai muussa 
laissa säädet ään.  
Tarkemmat määräykset tuomioistuimen toiminnasta, lainkäyttö - ja hallintoasioiden 
käsittelystä ja muusta työskentelyn järjestämisestä annetaan työjärjestyksessä, jonka 
tuomioistuin hyväksyy.  
5 § 
Tuomarit  
Tuomareita ovat:  
1) korkeimmassa oikeudessa presidentti ja muina tuomareina  oikeusneuvokset;  
2) korkeimmassa hallinto -oikeudessa presidentti ja muina tuomareina oikeusneuvokset;  
3) hovioikeudessa päällikkötuomarina presidentti ja muina tuomareina 
hovioikeudenneuvokset;  
4) käräjäoikeudessa päällikkötuomarina laamanni ja muina tuom areina käräjätuomarit sekä 
maaoikeutena toimivassa käräjäoikeudessa lisäksi maaoikeusinsinöörit;  
5) hallinto -oikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina hallinto -
oikeustuomarit sekä Ahvenanmaan hallintotuomioistuimessa hallintotuomari;  
6) markkinaoikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina 
markkinaoikeustuomarit ja markkinaoikeusinsinöörit;  
7) työtuomioistuimessa päällikkötuomarina presidentti ja muuna tuomarina 
työtuomioistuinneuvos;  
8) vakuutusoikeudessa päällikkötuomarin a ylituomari ja muina tuomareina 
vakuutusoikeustuomarit;  
9) hovioikeudessa, hallinto -oikeudessa, markkinaoikeudessa, työtuomioistuimessa ja 
vakuutusoikeudessa 18 luvussa tarkoitetut asessorit.  
Tuomioistuimessa voi lisäksi olla muita jäseniä siten kuin täss ä tai muussa laissa säädetään.  
6 § 
Tuomarin asema ja riippumattomuus  
Tuomari on tuomi ovaltaa käyttäessään riippumaton.  
Tuomarin riippumattomuutta turvaavasta virassapysymisoikeudesta säädetään perustuslain 
103 §:ssä sekä tarkemmin tämän lain 16 luvussa.  
7 § Tuomarinvakuutus  
Tuomarin ja tuomioistuimen muun jäsenen on ennen tehtäväänsä ryhtymistä annettava 
seuraava tuomarinvakuutus: ”Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani j a omantuntoni kautta, 
että minä toimin virassani perustuslakia ja lakia noudattaen, tuomitsen oikeudenmukaisesti ja 
puolueettomasti parhaan ymmärrykseni mukaan sekä kunnioitan ihmisten yhdenvertaisuutta 
lain edessä.”  
Vakuutus annetaan asianomaisessa tuomio istuimessa. Sen voi antaa myös käräjäoikeudessa.  
Tarkemmat säännökset tuomarin vakuutuksesta annetaan valtioneuvoston asetuksella.  
II OSA  
TUOMIOISTUIMET  
2 luku  
Käräjäoikeudet  
1 § 
Käräjäoikeuden tehtävät  
Käräjäoikeus käsittelee riita -, rikos - ja hakemusasiat ensim mäisenä oikeusasteena, jollei 
toisin säädetä.  
Käräjäoikeus käsittelee myös muut sille lailla säädetyt asiat.  
2 § 
Asian ratkaiseminen  
Käräjäoikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa ja kansliassa.  
Käräjäoikeuden puheenjohtajana toimii laamanni, käräjätuomari tai käräjänotaari.  
3 § 
Käräjäoikeudet  
Käräjäoikeuksia ovat Ahvenanmaan, Espoon, Etelä -Karjalan, Etelä -Pohjanmaan, Etelä -
Savon, Helsingin, Hyvinkään, Itä -Uudenmaan , Kainuun, Kanta -Hämeen, Kemi -Tornion, 
Keski -Pohjanmaan, Keski -Suomen, Kymenlaakson, Lapin, Länsi -Uudenmaan, Oulun, 
Pirkanmaan, Pohjanmaan, Pohjois -Karjalan, Pohjois -Savon, Päijät -Hämeen, Satakunnan, 
Tuusulan, Vantaan, Varsinais -Suomen ja Ylivieska -Raahen käräjäoikeudet.  
Käräjäoikeuksista maaoikeuksina, merioikeuksina ja sotaoikeuksina säädetään erikseen.  
4 § Käräjäoikeuksien toimipaikat  
Käräjäoikeudessa on kanslia. Käräjäoikeudella voi tarvittaessa olla useampi kanslia ja 
istuntopaikka.  
Erityisestä syystä istunto voidaan toimittaa myös käräjäoikeuden tuomiopiirissä muualla kuin 
1 momentis sa tarkoitetussa istuntopaikassa tai muulla kuin käräjäoikeuden tuomiopiiriin 
kuuluvalla paikkakunnalla.  
Käräjäoikeuksien kanslian ja istuntopaikan sijainnista säädetään oikeusministeriön 
asetuksella.  
5 § 
Käräjäoikeuksien tuomiopiirit  
Käräjäoikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi kunta, jollei käräjäoikeuksien toimivallasta 
lailla eriks een toisin säädetä.  
Käräjäoikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.  
6 § 
Käräjäoikeuden jäsenet  
Käräjäoikeuden jäseniä ovat laamanni ja käräjätuomarit. Käräjäoikeudessa on lisäksi muina 
jäseninä lautamiehiä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan 
kuin oikeudenkäymiskaaressa tai muussa laissa säädetään. Lautamiehistä sääd etään 
käräjäoikeuden lautamiehistä annetussa laissa (675/2016) . 
Käräjäoikeudessa voi lisäksi olla sotilasjäseniä, jotka osallistuvat 
sotilasoikeudenkäyntiasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen. Sotilasoikeudenkäyntiasioista 
säädetään sotilasoikeudenkäyntilaissa (326/1983) . 
Käräjäoikeuksien tuomiopiirejä yhdistämällä perustetussa käräjäoikeudessa voi yhdistämisen 
niin edellyttäessä tilapäisesti olla useampi kuin yksi laamannin virka. Laamanneista yksi 
nimitetään päällikkötuomariksi n oudattaen 11 luvun 2 §:n 1 momenttia. Mitä laamannista 
säädetään, koskee päällikkötuomarina toimivaa laamannia.  
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen hallintotuomari toimii myös Ahvenanmaan 
käräjäoikeuden käräjätuomarina.  
7 § 
Maaoikeuden jäsenet  
Maaoikeutena toimivassa käräjäoikeudessa on jäseninä maaoikeusasioita käsittelevä 
käräjätuomari ( maaoikeusasioiden vastuutuomari ) sekä maaoikeusinsinööri. 
Maaoikeusasioiden vastuutuomari osallistuu myös käräjäoikeuden muiden asioiden 
käsittelyyn.  Käräjäoikeuden laamanni määrää lisäksi vähintään yhden käräjäoikeuden tuomareista 
käsittelemään maaoikeusas ioita enintään viiden vuoden määräajaksi kerrallaan.  
3 luku  
Hovioikeudet  
1 § 
Hovioikeu den lainkäyttötehtävät  
Hovioikeus käsittelee käräjäoikeuden ratkaisuista tehdyt valitukset ja kantelut sekä 
hovioikeuden ratkaistavaksi säädetyt ylimääräistä muutoksenhakua koskevat asiat ja muut 
laissa sen ratkaistavaksi säädetyt lainkäyttöasiat.  
Hovioike us käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena sille lain mukaan kuuluvat tuomareita, 
muita tuomioistuinten virkamiehiä sekä syyttäjiä koskevat virkarikosasiat.  
2 § 
Hovioikeuden valvontatehtävät  
Hovioikeus valvoo tuomiopiirinsä käräjäoikeuksien toimintaa ja ryhtyy tarvittaessa 
toimenpiteisiin havaitsemiensa epäkohtien poistamiseksi. Hovioikeudel la on tämän tehtävän 
toteuttamiseksi oikeus saada tarvitsemansa tiedot asianomaisilta viranomaisilta.  
Hovioikeuden on laadittava käräjäoikeuden valvonnan yhteydessä havaitsemistaan asioista 
kertomus, joka on toimitettava tiedoksi valtioneuvoston oikeuskan slerille ja eduskunnan 
oikeusasiamiehelle. Lisäksi hovioikeuden on ilmoitettava valtioneuvoston oikeuskanslerille 
tietoonsa tulleista seikoista, jotka saattavat johtaa virkasyytteen nostamiseen hovioikeudessa.  
Työjärjestyksessä määrätään, miten valvonta o n suoritettava.  
3 § 
Hovioikeuden muut tehtävät  
Hovioikeus käsittelee oikeushallintoasi at ja muut lailla sen ratkaistavaksi säädetyt asiat.  
4 § 
Asian ratkaiseminen  
Hovioikeu s käsittelee ja ratkaisee lainkäyttöasiat istunnossa esittelystä tai pääkäsittelyssä.  
Hovioikeuden puheenjohtajana toimii presidentti tai hovioikeudenneuvos.  
5 § 
Hovioikeudet  Hovioikeuksia ovat Helsingin, Itä -Suomen, Rovaniemen, Turun ja Vaasan hovioikeudet.  
6 § 
Hovioikeuksien toimipaikat  
Hovioikeuden sijainnista säädetään valtio neuvoston asetuksella. Hovioikeudella voi olla 
myös pysyvä istuntopaikka, jonka sijainnista säädetään oikeusministeriön asetuksella.  
Hovioikeuden istunto toimitetaan sen sijaintipaikkakunnalla. Pääkäsittely saadaan kuitenkin 
tarvittaessa toimittaa hovioike uden tuomiopiiriin kuuluvalla muulla paikkakunnalla kuin 
hovioikeuden sijaintipaikkakunnalla. Erityisestä syystä pääkäsittely saadaan toimittaa myös 
muulla kuin hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla paikkakunnalla.  
7 § 
Hovioikeuksien tuomiopiirit  
Hovioikeuden tuomiopiirinä on yhden tai useamman käräjäoikeuden tuomiopiiri, jollei 
hovioikeuk sien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä.  
Hovioikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella.  
8 § 
Hovioikeuden jäsenet  
Hovioikeuden jäseniä ovat presidentti ja hovioikeudenneuvokset. Hovioikeudessa voi lisäksi 
olla asessoreja.  
Helsingin hovioikeudessa on lisäksi sotilasjäseniä, jotka osallistuvat 
sotilasoikeudenk äyntiasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan kuin 
sotilasoikeudenkäyntilaissa säädetään.  
4 luku  
Hallinto -oikeudet  
1 § 
Hallinto -oikeuden lainkäyttötehtävät  
Hallinto -oikeus käsittelee ja ratkaisee ne hallinto -oikeudelliset valitukset, hallintoriita -asiat ja 
muut asiat, jotka säädetään kuuluviksi sen toimivaltaan hallintolainkäyttöl aissa (586/1996)  tai 
muussa laissa.  
2 § 
Asian ratkaiseminen  
Hallinto -oikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa esittelystä.  Hallinto -oikeuden puheenjohtajana toimii ylituomari tai lainoppinut hallinto -oikeustuomari.  
3 § 
Hallinto -oikeudet  
Hallinto -oikeuksia ovat Helsingin, Hämeenlinnan, Itä -Suomen, Pohjois -Suomen, Turun ja 
Vaasan hallinto -oikeudet.  
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimesta säädetään erikseen lailla.  
4 § 
Hallinto -oikeuksien tuomiopiirit  
Hallinto -oikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi maakunta, jollei hallinto -oikeuksien 
toimivallasta lailla erikseen toisin sä ädetä.  
Hallinto -oikeuksien tuomiopiireistä ja sijaintipaikoista säädetään valtioneuvoston asetuksella.  
5 § 
Hallinto -oikeuden jäsenet  
Hallinto -oikeuden jäseniä ovat ylituomari ja hallinto -oikeustuomarit. Hallinto -oikeudessa voi 
lisäksi olla asessoreja.  
Hallinto -oikeudessa on lastensuojelua, adoptiota, mielenterveysasioita, päihdehuoltoa, 
tartuntatauteja sekä kehitysvammaisten erityishuoltoa tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka 
osallistuvat asioi den käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä hallinto -oikeuslaissa 
(430/1999)  tai muussa laissa säädetään.  
5 luku  
Markkinaoikeus  
1 § 
Markkinaoikeuden tehtävät  
Markkinaoikeus toimii kilpailu - ja valvonta -asioiden sekä hankinta -asioiden, teollis - ja 
tekijänoikeudellisten asioiden sekä markkinaoikeudellisten asioiden erityistuomioistuimena.  
Markkinaoikeuden päätösvaltaisuudesta, sen toimivaltaan lailla kuuluviksi säädettyjen 
asioiden käsittelystä markkinaoikeudessa sekä muutoksenhausta markkinaoikeude n 
ratkaisuun säädetään oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa (100/2013) . 
2 § 
Markkinaoikeuden jäsenet  Markkinaoikeuden jäseniä ovat ylituomari, markkinaoikeustuomarit ja 
markkinaoikeusinsinöörit. Markkinaoikeudessa voi lisäksi olla asess oreja.  
Markkinaoikeudessa on kilpailu - ja valvonta -asioita, hankinta -asioita, teollis - ja 
tekijänoikeudellisia asioita sekä markkinaoikeudellisia asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, 
jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, m itä oikeudenkäynnistä 
markkinaoikeudessa annetussa laissa säädetään.  
6 luku  
Työtuomioistuin  
1 § 
Työtuomioistuimen tehtävät  
Työtuomioistuin toimii erityistuomioistuimena työ - ja virkaehtosopimuksia koskevissa riita -
asioissa sekä käsittelee sille lain nojalla kuuluvat valitusasiat.  
Työtuomioistuimen toimivaltaan kuuluvista asioista, työtuomioistuimen päätösvaltaisuudesta 
niissä sekä niiden käsittelystä työtuomioistuimessa säädetään oikeudenkäynnistä 
työtuomioistuimessa annetussa laissa (646/1974) .  
2 § 
Työtuomioistuimen jäsenet  
Työtuomioistuimen jäseniä ovat presidentti ja työtuomioistuinneuvos. Työtuomioistuimessa 
voi lisäksi olla asessori.  
Työtuomioistuimessa on neljätoista asiantuntijajäsentä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn 
ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäy nnistä työtuomioistuimessa annetussa laissa 
säädetään. Asiantuntijajäsenistä kaksi on lainoppineita ja sellaisia, jotka eivät edusta 
työnantaja - tai työntekijäetuja. Muista asiantuntijajäsenistä kahdeksan on työsuhteisiin ja 
neljä virkasuhteisiin perehtyne itä.  
7 luku  
Vakuutusoikeus  
1 § 
Vakuutusoikeuden tehtävät  
Vakuutusoikeus toimii toimeentuloturva -asioiden erityistuomioistuimena sille lain nojalla 
kuuluvissa asioissa.  
Vakuutusoikeuden päätösvaltaisuudesta ja asioiden käsittelystä vakuutusoikeudessa 
säädetään oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetussa laiss a (677/2016) .  2 §  
Vakuutusoikeuden jäsenet  
Vakuutusoikeuden jäseniä ovat ylituomari ja vakuutusoikeustuomarit. Vakuutusoikeudessa 
voi lisäksi olla asessoreja.  
Vakuutusoikeudessa on ylilääkäri, joka toimii päätoimisena lääkärijäsenenä. Lääkärijäsenenä 
toimimisen lisäksi ylilääkäri suunnittelee ja kehittää vakuutusoikeuden lääketieteellistä 
arviointimenettelyä sekä huolehtii lääkärijäsenten töiden yleisestä suunnittelusta ja 
järjestämisestä sekä työskentelyn tuloksellisuudesta. Hänen tulee myös valvoa 
oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta lääkärijäsenten osalta.  
Vakuutusoikeudessa on lisäksi muita lääkärijäseniä, työoloja tai yritystoimintaa tuntevia 
asiantuntijajäseniä sekä sotilasvamma -asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, j otka osallistuvat 
asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä 
vakuutusoikeudessa annetussa laissa säädetään.  
8 luku  
Tuomioistuimen työskentelyn järjestäminen, johtaminen ja hallinto  
1 § 
Johtaminen  
Tuomioistuinta johtaa ja sen tuloksellisuudesta vastaa päällikkötuomari.  
Tuomioistuimessa voi olla johtoryhmä pää llikkötuomarin tukena tuomioistuimen toiminnan 
johtamisessa ja kehittämisessä. Johtoryhmään kuuluvat päällikkötuomari puheenjohtajana, 4 
§:ssä tarkoitetut osaston johtajat, 19 luvun 5 §:ssä tarkoitettu kanslia - tai hallintopäällikkö 
sekä tarpeen mukaan myö s muuta henkilöstöä.  
Johtoryhmässä on käsiteltävä ainakin esitys tuomioistuimen työjärjestykseksi sekä muut 
tuomioistuimen johtamista, hallintoa, taloutta ja toimintaa sekä henkilöstöä tai niiden 
kehittämistä koskevat merkittävät asiat.  
Johtoryhmän kokoon panosta ja siinä käsiteltävistä asioista määrätään tarkemmin 
työjärjestyksessä.  
2 § 
Päällikkötuomarin tehtävät  
Päällikkötuomari huolehtii tuomioistuimen toimintakyvystä ja sen kehittämisestä. Hän asettaa 
tuomioistuimen tulostavoitteet ja huolehtii niiden toteutumisesta. Päällikkötuomarin tulee 
valvoa oikeusperiaatteiden soveltamisen ja la intulkinnan yhdenmukaisuutta tuomioistuimen 
ratkaisuissa.  Päällikkötuomari osallistuu lainkäyttöön siinä määrin kuin hänen muut tehtävänsä sen 
sallivat.  
3 § 
Hallinnollisten asioiden ratkaiseminen  
Päällikkötuomari ratkaisee tuomioistuimelle kuuluvat hallinto - ja talousasiat, joita ei ole 
määrätty muun virkamiehen ratkaistavaksi.  
Päällikkö tuomari voi määrätä, että asia, joka koskee lausunnon antamista lainsäädäntöasiassa 
tai lainsäädäntöaloitteen tekemistä, käsitellään ja ratkaistaan täysistunnossa, ja 
käräjäoikeudessa muussa laajemmassa kokoonpanossa.  
Päällikkötuomarin oikeudesta siirtää a sia muun virkamiehen ratkaistavaksi määrätään 
työjärjestyksessä. Päällikkötuomari voi ottaa siirtämänsä tai muutoin muun virkamiehen 
ratkaistavaksi kuuluvan asian itse ratkaistavakseen.  
4 § 
Osastot  
Tuomioistuin voi toimia osastoihin jakautuneena. Osastojaosta määrätään työjärjestyksessä.  
Osastoa johtaa päällikkötuomarin osaston johtajaksi  määräämä lainoppinut tuomari ( osaston 
johtaja ), jollei päällikkötuomari itse johda osastoa.  
5 § 
Osaston johtajan tehtävään määrääminen  
Päällikkötuomari määrää osaston johtajan tehtävään tuomioistuimen lainoppineen tuomarin 
enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Tehtävä on julistettava niiden asianomaisen 
tuomioistuimen vakinaisten tuomareiden haettavaksi, jotka on nimitetty virkaansa enne n 
hakuajan päättymistä. Tehtävään määrättävällä tulee olla tehtävän edellyttämät 
henkilökohtaiset ominaisuudet ja johtamistaitoa.  
Määräys voidaan painavasta syystä peruuttaa.  
6 § 
Osaston johtajan tehtävät  
Osaston johtaja johtaa osaston työskentelyä. Hän huolehtii erityisesti työn yleisestä 
suunnittelusta ja järjestämisestä osastolla sekä työskentelyn tuloksellisuudesta. Hänen tulee 
valvoa oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta osaston 
ratkaisuissa.  
7 § 
Asioiden jakaminen  Asiat on jaettava valmisteltaviksi ja ratkaistaviksi työjärjestyksessä vahvistettujen perusteiden 
mukaisesti. Näiden perusteiden on oltava selkeitä ja niiden on turvattava asian osaisten oikeus 
saada asiansa ratkaistuksi riippumattomasti, puolueettomasti ja joutuisasti.  
8 § 
Asian uudelleen jakaminen  
Tuomarin käsiteltäväksi ja ratkaistavaksi jaettu asia voidaan vastoin asianomaisen tuomarin 
tahtoa jakaa uudelleen vain, jos siihen on tuomarin sairaudesta, asian viivästymisestä, 
tuomarin työmäärästä tai muusta vastaa vasta seikasta johtuva painava syy.  
Asian uudelleen jakamisesta 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa päättää 
päällikkötuomari. Korkeimmassa oikeudessa ja korkeimmassa hallinto -oikeudessa uudelleen 
jakamisesta päättää presidentti. Päätös on perusteltava.  
9 § 
Työjärjestys  
Tuomioistuimen työjärjestyksen vahvistaa päällikkötuomari johtoryhmää tai, jos 
tuomioistuimessa ei ole j ohtoryhmää, vakinaisia tuomareita kuultuaan.  
Tuomioistuimen työjärjestys on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla.  
10 § 
Toimintakertomus  
Tuomioistuinten on vuosittain annettava kertomus toiminnastaan. Tuomioistuimet voivat 
laatia myös yhteisen toimintakertomuksen.  
Toimintakertomus on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla.  
III OSA  
TUOMARIT  
9 luku  
Tuomari tuomiovallan käyttäjänä ja virkamiehenä  
1 § 
Tuomarin velvollisuuksista  
Tuomari käyttää tuomiovaltaa itsenäisesti ja tässä toiminnassaan häntä sitoo vain laki.  Tuomarilla on velvollisuus ratkaista hänen käsiteltäväkseen jaettu asia. Tuomarin on 
virkatoimissaan oltava tunnollinen ja huolellinen. Hänen on käsi teltävä ja ratkaistava asia 
joutuisasti.  
Tuomariin sovellettavista virkamiehen yleisistä velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion 
virkamieslain (750/1994) 4 luvuss a ja muualla laissa.  
2 § 
Tuomarin vastuu virkatoimista  
Tuomarin vastuusta virkatoimistaan säädetään perustuslain 118 §:ssä ja muualla laissa.  
3 § 
Tuomari esittelijänä  
Jos asia ratkaistaan tuomioistuimessa lain mukaan esittelystä, tuomari voi toimia esittelijänä.  
4 § 
Koulutus  
Tuomari on velvollinen ylläpitämään ja kehittämään laintuntemustaan, oikeudellista 
osaamistaan ja ammattitaitoaan.  
Tuomareille on oltava tarjolla riittävästi koulutusta ja heillä on oltava mahdollisuus osallistua 
siihen.  
5 § 
Sivutoimet ja sivutoimilupa  
Tuomari ei saa ottaa vastaan tai pitää valtion virkamieslain 18 §:n 4 momentissa tarkoitettua 
sivutointa, ellei tuomioistuin hakemuksesta myönnä siihen lupaa ( sivutoimilupa ). 
Sivutoimilupaa ei saa myöntä ä riidan yhden osapuolen nimeämänä välimiehenä toimimista 
varten välimiesoikeudessa.  
Muilta osin sivutoimesta säädetään valtion virkamieslain 18 §:ssä.  
Tuomareiden sivutoimia koskevien tietojen merkitsemisestä rekisteriin säädetään 
tuomareiden sidonnaisu us- ja sivutoimirekisteristä annetussa laissa (565/2015) . 
6 § 
Sivutoimiluvan hakeminen  
Sivutoimiluvan myöntää hakemuksesta se tuomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. 
Käräjäoikeuden laamannille luvan myöntää kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja 
työtuomioistuimen presidentille korkein oikeus sekä hallinto -oikeuden, markkinaoikeuden ja 
vakuutusoikeuden ylituomarille korkein hallinto -oikeus.  Sen estämättä, mitä valtion virkamieslain 18 §:n 5 momentissa säädetään, hakijan on 
lupahakemuksessa ilmoitett ava tiedot välimiesoikeusriidan asianosaisista luvan käsittelevän 
tuomioistuimen päällikkötuomarille.  
7 § 
Sivutoimesta saadun tulon ja sivutoimen päättymisestä ilmoittaminen  
Tuomarin on ilmoitettava tuomioistuimelle vuosittain, mitä hänelle on sivutoimista maksettu, 
jos sivutoimista saatujen tulojen yhteismäärä ylittää 10 000 euroa. Ilmoit uksessa on 
mainittava, mistä sivutoimista tulot on maksettu. Muista sivutoimista kuin välimiestehtävistä 
on ilmoitettava myös maksun suorittaja. Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan 
julkisuudesta annetun lain (621/1999) 24 §:n  1 momentin 23 kohdassa säädetään, tuomarin 
sivutoimista saaduista tuloista ilmoittamat tiedot ovat julkisia. Tuomarin on ilmoitettava 
viipymättä myös sivutoimen päättymisestä.  
Palkkioilmoi tus on annettava viimeistään tulon kertymistä seuraavan kalenterivuoden 
toukokuun loppuun mennessä. Ilmoitus annetaan 6 §:n 1 momentissa tarkoitetulle 
tuomioistuimelle.  
10 luku  
Tuomareiden kelpoisuusvaatimukset  
1 § 
Tuomareiden yleiset kelpoisuusvaatimukset ja nimitysperusteet  
Tuomariksi voidaan nimittää oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin 
kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut oikeamielinen 
Suomen kansalainen, joka aikaisemmalla toiminnallaan tuomioistuimessa tai muussa 
tehtävässä on osoittanut, että hänellä on täytettävänä olevan viran menestyksellisen 
hoitamisen edellyttämä perehtyneisyys viran tehtäväalaan sekä tarvittavat henkilökohtaiset 
ominaisuudet. Erityisalan asiantuntemusta vaativien tuomarinvirkojen 
kelpoisuusvaati muksista voidaan säätää erikseen.  
Tuomarin suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevista vaatimuksista säädetään 9 §:ssä.  
2 § 
Ylimpien tuomioistuinten tuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset  
Korkeimman oikeuden presidentiksi ja jäseneksi sekä korkeimman hallinto -oikeuden 
presidentiksi ja jäseneksi voidaan nimittää 1 §:ssä säädetyt edellyty kset hyvin täyttävä etevä 
laintuntija. Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto -oikeuden presidenteiltä 
edellytetään lisäksi johtamistaitoa.  
3 § 
Päällikkötuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset  Päällikkötuomariksi voidaan nimit tää se, jolla on 1 §:ssä säädettyjen edellytysten lisäksi 
johtamistaitoa.  
4 § 
Maaoike usasioiden vastuutuomarin kelpoisuusvaatimukset  
Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusasioiden vastuutuomarin tulee olla 
perehtynyt kiinteistölainsäädäntöön ja kiinteistöasioiden käsittelyyn.  
5 § 
Maaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset  
Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusinsinöörin virkaan vaaditaan 
maanmittauksen alall a suoritettu tehtävään soveltuva diplomi -insinöörin tutkinto sekä hyvä 
kokemus kiinteistötoimitusten suorittamisessa ja hyvä perehtyneisyys kiinteistöjen 
arviointiin.  
6 § 
Vesi- ja ympäristönsuojeluasioihin perehtyneen hallinto -oikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset  
Vesilain (587/2011)  ja ympäristönsuojelulain (527/2014)  mukaisten asioiden käsittelyyn 
osallistuvan hallinto -oikeuden muun kuin lainoppineen jäsenen kelpois uusvaatimuksena on 
soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi häneltä 
edellytetään, että hän on perehtynyt sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin.  
7 § 
Markkinaoikeuden ylituomarin ja markkinaoikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset  
Markkinaoikeuden ylituomarilta ja markkinaoikeustuomarilt a edellytetään lisäksi, että hän on 
perehtynyt kilpailu - tai valvonta -asioihin, hankinta -asioihin, teollis - tai tekijänoikeudellisiin 
asioihin taikka markkinaoikeudellisiin asioihin.  
8 § 
Markkinaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset  
Markkinaoikeusinsinööriksi voidaan nimittää soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon 
tekniikan alalta suoritt anut oikeamielinen Suomen kansalainen, joka on perehtynyt 
patenttiasioihin ja jolla on tarvittavat henkilökohtaiset ominaisuudet.  
9 § 
Tuomareiden suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset  
Tuomariksi nimitettävällä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin väestön enemmistön kielen 
erinomainen suullinen ja kirjallinen taito  sekä:  1) yksikielisessä tuomioistuimessa toisen kielen tyydyttävä ymmärtämisen taito ja tyydyttävä 
suullinen taito;  
2) kaksikielisessä tuomioistuimessa toisen kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito.  
Ahvenanmaan käräjäoikeuden ja Ahvenanmaan hal lintotuomioistuimen tuomareiden 
kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista säädetään Ahvenanmaan itsehallintolain 
(1144/1991)  nojalla valtioneuvoston asetuksella.  
10 § 
Erityistä kielitaitoa edellyttävät käräjätuomarinvirat  
Kaksikielisessä käräjäoikeudessa tulee kielellisten oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä 
määrä käräjätuomarinvirkoja, joihin nimitettävillä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin 
väestön vähemmistön kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä e nemmistön 
kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito. Tällaisia virkoja tulee kuitenkin aina olla 
vähintään yksi.  
Valtioneuvoston asetuksella säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa 
kussakin kaksikielisessä käräjäoikeudessa on.  
11 § 
Erityistä kielitaitoa edellyttävät muut tuomarin virat  
Kaksikielisessä hovi - tai hal linto-oikeudessa, markkinaoikeudessa ja vakuutusoikeudessa voi 
kielellisten oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä määrä lainoppineen tuomarin virkoja, joihin 
nimitettävillä on oltava 10 §:n 1 momentissa tarkoitettu kielitaito.  
Valtioneuvoston asetuksella  säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa 
kussakin kaksikielisessä tuomioistuimessa on. Ennen asian esittelemistä valtioneuvostolle 
oikeusministeriön on pyydettävä asianomaisen ylimmän tuomioistuimen lausunto 1 
momentissa tarkoitettujen tuo marin virkojen tarpeesta.  
12 § 
Erivapaus  
Tuomarin viran kelpoisuusvaatimuksista ei vo ida myöntää erivapautta.  
11 luku  
Päällikkötuomarin ja vakinaisen tuomarin nimittäminen  
1 § 
Tuomarin virkaan ja määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittäminen  Tuomari nimitetään virkaansa vakinaisesti, jollei häntä 12 luvun 1 §:ssä säädetyillä 
perusteilla nimitetä määräaikaiseen virkasuhteeseen.  
Asessorin virkaan nimitetään määräajaksi 18 luv un 1 §:n mukaisesti.  
Tuomioistuimen päällikkötuomari nimitetään virkaansa määräajaksi noudattaen, mitä 2 §:ssä 
säädetään. Korkeimman oikeuden presidentti ja korkeimman hallinto -oikeuden presidentti 
nimitetään virkaansa vakinaisesti.  
2 § 
Päällikkötuomarin nimittäminen määräajaksi  
Päällikkötuomarin virka on määräajaksi täytettävä tuomarin vi rka, johon nimitetään 
seitsemäksi vuodeksi kerrallaan. Päällikkötuomari nimitetään kuitenkin enintään siihen asti, 
kun hän täyttää tuomarille säädetyn eroamisiän. Päällikkötuomarin nimittämisessä 
noudatetaan, mitä vakinaisen tuomarin nimittämisestä säädetä än. 
Päällikkötuomari voidaan 12 luvun 1 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa nimittää myös seitsemää 
vuotta lyhyemmäksi ajaksi.  
Jos päällikkötuomari on nimitetty vakinaisesti tuomarin virkaan, hän on virkavapaana tästä 
virasta sen ajan, kun hän on päällikkötu omarin virassa. Ennen tämän lain voimaantuloa 
päällikkötuomarin virkaan nimitetystä on kuitenkin voimassa, mitä 24 luvun 4 §:ssä 
säädetään.  
Jos tässä pykälässä tarkoitetussa päällikkötuomarin virassa oleva nimitetään toiseen 
päällikkötuomarin virkaan, kats otaan hänen eronneen aikaisemmasta päällikkötuomarin 
virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty tähän toiseen virkaan.  
3 § 
Nimittävä viranomainen  
Vakinaisen tuomarin ja päällikkötuomarin 2 §:n 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa 
nimittää tasavallan presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta.  
4 § 
Viran julistaminen haettavaksi  
Vakinainen tuomarin virka ja määräajaksi täytettävä p äällikkötuomarin virka on ennen sen 
täyttämistä julistettava tuomioistuimelta haettavaksi.  
5 § 
Viran haettavaksi julistava tuomioistuin  
Korkeimman oikeuden, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin viran julistaa 
haettavaksi korkein oikeus.  Korkeimman hallinto -oikeuden presidentin sekä hallinto -oikeuden, markkinaoikeuden ja 
vakuutusoikeuden ylituomarin viran julistaa haettavaksi korkein hallinto -oikeus.  
Käräjäoikeuden laamannin viran julistaa haettavaksi asianomainen hovioikeus.  
Muut kuin 1 –3 momentissa mainitut tuomarin virat julistaa haettavaksi se tuomioistuin, jossa 
tuoma rin virka on.  
6 § 
Viran julistaminen uudelleen haettavaksi, hakuajan jatkaminen ja vir anhaun peruuttaminen  
Tuomarin virka voidaan pätevästä syystä julistaa uudelleen haettavaksi taikka jatkaa sen 
hakuaikaa. Viran aikaisemmat hakijat otetaan tällöin huomioon ilman uutta hakemusta. Viran 
haettavaksi julistamista koskeva ilmoitus voidaan pätev ästä syystä myös peruuttaa.  
Viran uudelleen haettavaksi julistamisesta, hakuajan jatkamisesta ja viranhaun 
peruuttamisesta päättää viran haettavaksi julistava tuomioistuin.  
7 § 
Esitys tuomarin virkaan nimittämisestä  
Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto -oikeuden 
presidentit ilman 3 momentissa tarkoitet tua esitystä.  
Korkein oikeus tekee korkeimman oikeuden jäsenen virkaan nimittämisestä perustellun 
esityksen, joka toimitetaan valtioneuvostolle tasavallan presidentille esittelemistä varten. 
Korkein hallinto -oikeus tekee vastaavasti esityksen korkeimman ha llinto -oikeuden jäsenen 
virkaan nimittämisestä.  
Muun kuin 1 ja 2 momentissa mainitun tuomarin nimittämisestä perustellun esityksen tekee 
20 luvussa tarkoitettu tuomarinvalintalautakunta.  
8 § 
Tuomarinvalintalautakunnan lausunto  
Tuomarinvalintalautakunta voi antaa lausunnon korkeimman oikeuden tai korkeimman 
hallinto -oikeuden jäsenen nimittäm istä koskevassa asiassa, jos asianomainen tuomioistuin 
sitä pyytää. Lausuntoa annettaessa noudatetaan 9 §:ää.  
9 § 
Asian käsittely tuomarinvalintalautakunnassa  
Tuomarinvalintalautakunta pyytää ennen nimitysesityksen tekemistä lausunnon hakijoista 
siltä tuomioistuimelta, joka on julistanut viran haettavaksi. Käräjätuomarin viran hakijoista 
lausunto pyydetään kuitenkin asianomaiselta hovioikeudelta ja lisäksi siltä käräjäoikeudelta, 
jossa virka on haettavana. Maaoikeusinsinöörin viran hakijoista on lisäksi pyydettävä Maanmittauslaitoksen lausunto. Vastaavasti Ahvenanmaan maakunnan hallitukselta  on 
hankittava lausunto ennen Ahvenanmaan käräjäoikeuden laamannin nimittämistä.  
Tuomarinvalintalautakunta voi ennen työtuomioistuimen presidentin ja 
työtuomioistuinneuvoksen nimitysesityksen tekemistä pyytää hakijoista lausunnon 17 luvun 
13 §:ssä tarkoite tuilta keskusjärjestöiltä ja työmarkkinalaitoksilta sekä 
valtiovarainministeriöltä ja Suomen Pankilta. Lautakunta voi hankkia muitakin lausuntoja ja 
selvityksiä sekä kuulla hakijoita ja asiantuntijoita.  
Viran hakijalle on varattava ennen nimitysesityksen t ekemistä tilaisuus lausua nimitysasian 
valmistelussa hankittujen lausuntojen ja selvitysten johdosta.  
10 § 
Tuomioistuimen lausunnon antaminen  
Tuomioistuimen lausunnon tuomarin viran täyttämi stä koskevassa asiassa antaa:  
1) hovioikeus, hallinto -oikeus, markkinaoikeus ja vakuutusoikeus kokoonpanossa, johon 
kuuluvat päällikkötuomari ja osaston johtajat tai, jos tuomioistuin ei ole jakaantunut 
osastoihin, päällikkötuomari vakinaisia tuomareita ku ultuaan;  
2) käräjäoikeudessa laamanni johtoryhmää tai, jos käräjäoikeudessa ei ole johtoryhmää, 
vakinaisia käräjätuomareita kuultuaan;  
3) työtuomioistuimessa presidentti.  
Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu kokoonpano on päätösvaltainen, kun läsnä o n 
päällikkötuomari puheenjohtajana ja vähintään puolet muista jäsenistä tai heidän sijaisistaan.  
11 § 
Tuomioistuimen lausunnon sisältö  
Tuomioistuimen lausunnon tulee sisältää perusteltu käsitys siitä, kuka hakijoista olisi 
nimitettävä virkaan.  
Tuomioistuimen lausunnosta tulee ilmetä tuomioistuimen perusteltu käsitys hakijoiden 
ansioista ja pätevyydestä sekä keskinäisestä paremmuudesta täytettävänä olevaan virkaan. 
Tuomarinvalintalautakunta voi tarvittaessa antaa tarkempia ohjeita lausunnon sisällöstä.  
Tuomarin viran haettavaksi julistaneen tuomioistuimen lausuntoon tulee liittää lautakunnan 
ohjeiden mukainen yhteenveto hakijoiden virka -ansioista ja muista huomioon otetuista 
ansioista. Käräjätuomarin viran hakijoista yhteenvedon laatii kuitenkin hovioikeus.  
12 § 
Sidonnaisuuksien ilmoittaminen  Vakinaiseen tuomarin virkaan nimitettäväksi esitettävän on ennen nimittämistä annettava 
valtion virkamieslain 8 a §:n 1 momentissa tarko itettu selvitys sidonnaisuuksistaan. Ilmoitus 
annetaan nimittävälle viranomaiselle tai, jos nimittävä viranomainen on tasavallan 
presidentti, oikeusministeriölle. Tuomariksi nimitetyn on lisäksi toimitettava ilmoitus tiedoksi 
sille tuomioistuimelle, johon hänet on nimitetty.  
Tuomarin on virkasuhteensa aikana viipymättä ilmoitettava muutoksista sidonnaisuuksissaan. 
Ilmoitus annetaan sille tuomioistuimelle, jossa tuomari työskentelee. Käräjäoikeuden 
laamanni antaa ilmoituksen kuitenkin hovioikeudelle, hovioik euden ja työtuomioistuimen 
presidentti korkeimmalle oikeudelle ja hallinto -oikeuden, markkinaoikeuden ja 
vakuutusoikeuden ylituomari korkeimmalle hallinto -oikeudelle. Tuomarin on myös muutoin 
annettava vastaava selvitys tuomioistuimen tai oikeusministeriön  sitä pyytäessä.  
Sidonnaisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslain 8 a §:ssä. Sidonnaisuuksia 
koskevien tietojen merkitsemisestä rekisteriin säädetään tuomareiden sidonnaisuus - ja 
sivutoimirekisteristä annetussa laissa.  
13 § 
Päällikkötuomarin oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen tuomarin virkaan  
Päällikkötuomarilla, jota ei ole nimi tetty vakinaisesti muuhun tuomarin virkaan, on 2 §:n 
1 momentissa tarkoitetun toimikauden päättyessä oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen 
lainoppineen tuomarin virkaan siinä tuomioistuimessa, jonka päällikkötuomarina hän on 
toiminut. Tarvittaessa hänellä o n oikeus tulla nimitetyksi sellaiseen muun tuomioistuimen 
tuomarin virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan pitää hänelle 
sopivana. Virkaan nimitetään tuomarin nimittämisestä säädettyä menettelyä noudattaen. 
Virkaa ei kuitenkaan jul isteta haettavaksi.  
Edellä 1 momentissa tarkoitetun tuomarin asema virkaikäjärjestyksessä määräytyy sen 
ajankohdan mukaan, jona hänet on nimitetty päällikkötuomariksi.  
12 luku  
Määräaikaisen tuomarin nimittäminen  
1 § 
Tuomarin nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen  
Vakinaisen tuomarin viran tai määräajaksi täytettävän päällikkötuomarin viran ollessa ilman 
viran hoitajaa taikka tuomarin ollessa estyneenä tai vuosilomalla voidaan virkaa hoitamaan 
nimittää tuomari määräaikaiseen virkasuhteeseen. Tuomioistuimeen voidaan nimittää tuomari 
määräaikaiseen virkasuhteeseen myös, jos se on käsiteltävien asioiden lukumäärän tai laadun 
vuoksi taikka muusta erityisestä syystä tarpeen.  
Tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen ei voida nimittää yksittäistä asiaa varten, ellei 
siihen ole oikeudenkäynnin turvaamisesta johtuvaa pakottavaa tarvetta.  Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin kelpoisuuteen, virassapysymisoikeuteen 
sinä aikana, joksi hänet on nimitetty, sekä palkkauksen perusteisiin sovelletaan, mitä 
vastaavan vakina isen tuomarin kelpoisuudesta, virassapysymisoikeudesta ja palkkauksesta 
säädetään.  
2 § 
Määräaikaisen tuomarin virkasuhteen julistaminen haettavaksi  
Tuomarin määräaikainen virkasuhde on julistettava haettavaksi, jos nimitys tehdään 
vähintään kuudeksi kuukaudeksi.  
Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto -oikeuden jäsenen määräaikainen virka suhde 
on julistettava haettavaksi nimityksen kestosta riippumatta.  
3 § 
Eräiden ylimpi en tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen  
Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden jäsenen määräaikaiseen 
virkasuhteeseen korkeimman oikeuden esityksestä ja korkeimman hallinto -oikeuden jäsenen 
korkeimman hallinto -oikeuden esity ksestä.  
Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein oikeus nimittää hovioikeuden ja 
työtuomioistuimen presidentin sekä käräjäoikeuden laamannin määräaikaiseen 
virkasuhteeseen. Käräjäoikeuden laamanni nimitetään hovioikeuden esityksestä.  
Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein hallinto -oikeus nimittää 
hallinto -oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin määräaikaiseen 
virkasuhteeseen.  
4 § 
Muiden tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen  
Korkein oikeus nimittää vuotta pidemmäksi määräajaksi asianomaisen tuomioistuimen 
päällikkö tuomarin esityksestä tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen hovioikeuteen, 
työtuomioistuimeen ja käräjäoikeuteen. Korkein hallinto -oikeus nimittää vastaavasti tuomarin 
hallinto -oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen.  
Tuomioistuimen päällikkötuo mari nimittää tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen 
asianomaiseen tuomioistuimeen enintään vuoden määräajaksi.  
Ennen kuin tuomari nimitetään 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa, päällikkötuomarin on 
kuultava johtoryhmää tai, jos johtoryhmää ei ole, tu omioistuimen vakinaisia tuomareita, jollei 
se ole tarpeetonta nimityksen lyhytaikaisuuden tai muun syyn vuoksi.  
5 § 
Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin sidonnaisuuksien ilmoittaminen  Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävän tuomarin on ennen nimittämistä ja virkasuhteen 
aikana annettava 11 luvun 12 §:ssä tarkoitetut ilmoit ukset sidonnaisuuksistaan, jos nimitys 
tehdään vuotta pidemmäksi ajaksi. Sama koskee korkeimman oikeuden ja korkeimman 
hallinto -oikeuden jäseneksi määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävää nimityksen kestosta 
riippumatta.  
13 luku  
Virkavapaus ja sijaisuud et 
1 § 
Tuomarin virkavapaus ja viranhoito  
Tuomarille myönnettävästä valtion virkamiesl ain 23 §:ssä tarkoitetusta virkavapaudesta 
päättää asianomainen tuomioistuin, jollei tämän luvun 2 §:ssä toisin säädetä.  
2 § 
Päällikkötuomarin virkavapaus  
Tuomioistuimen päällikkötuomari voi ottaa valtion virk amieslain 23 §:ssä tarkoitettua 
virkavapaata enintään yhden kuukauden vuodessa. Tätä pidemmäksi ajaksi hovioikeuden 
presidentille ja työtuomioistuimen presidentille myönnettävästä virkavapaudesta päättää 
korkein oikeus. Vastaavasti korkein hallinto -oikeus päättää hallinto -oikeuden, 
markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille yli kuukaudeksi myönnettävästä 
virkavapaudesta. Käräjäoikeuden laamannille yli kuukaudeksi myönnettävästä 
virkavapaudesta päättää asianomainen hovioikeus.  
3 § 
Päällikkötuomarin sijaisena toimiminen  
Päällikkötuomarin ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työj ärjestyksessä sijaiseksi 
määrätty osaston johtaja tai muu lainoppinut tuomari. Jos tällaista määräystä ei ole annettu, 
päällikkötuomarin sijaisena toimii tehtävässä vanhin virantoimituksessa oleva osaston johtaja 
tai, jos tuomioistuin ei ole jakautunut osa stoihin, virassa vanhin virantoimituksessa oleva 
lainoppinut tuomari.  
4 § 
Osaston johtajan sijaisena toimiminen  
Osaston johtajan ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työjärjestyksessä sijaiseksi 
määrätty tuomari. Jos tällaista määräystä ei ole annettu, osaston johtajan sijaisena toimii 
asianomaisen osaston virassa vanhin virantoim ituksessa oleva lainoppinut tuomari.  
14 luku  
Toimiminen toisessa tuomioistuimessa ja siirtäminen  1 § 
Esteettömän tuomarin määrääminen  
Korkein oikeus voi tarvittaessa määrätä esteellisen tuomarin tilalle toisen, 
kelpoisuusvaatimukset täyttävän tuomarin hovioikeuteen ja työtuomioistuimeen. Korkein 
hallinto -oikeus voi vastaavasti määrätä tuoma rin hallinto -oikeuteen, markkinaoikeuteen ja 
vakuutusoikeuteen.  
Hovioikeus voi tarvittaessa määrätä käräjäoikeuteen esteellisen tuomarin sijaan lainoppineen 
tuomarin hovioikeudesta tai toisesta samaan hovioikeuspiirin kuuluvasta käräjäoikeudesta.  
2 § 
Tuomarin toimiminen toisessa tuomioistuimessa  
Tuomari voidaan suostumuksellaan määrätä en intään vuodeksi kerrallaan toimimaan 
tuomarina muussa tuomioistuimessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty, jos se on 
perusteltua vastaanottavassa tuomioistuimessa käsiteltävien asioiden laadun, laajuuden tai 
lukumäärän vuoksi.  
Hovioikeus antaa 1 momenti ssa tarkoitetun määräyksen toimia sen tuomiopiiriin kuuluvassa 
käräjäoikeudessa. Korkein oikeus antaa määräyksen toimia hovioikeudessa ja 
työtuomioistuimessa sekä korkein hallinto -oikeus hallinto -oikeudessa, markkinaoikeudessa ja 
vakuutusoikeudessa.  
Ennen  määräyksen antamista on pyydettävä suostumus siltä tuomioistuimelta, josta tuomari 
siirtyy.  
3 § 
Maaoikeusinsinöörin velvollisuus toimia toisessa maaoikeudessa  
Maaoikeusinsinööri voidaan tarvittaessa määrätä käsittelemään maaoikeusasioita myös 
muussa samaan maaoikeusinsinöörien yhteistoiminta -alueeseen kuuluvassa maaoikeusasioita 
käsittelev ässä käräjäoikeudessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty.  
Edellä 1 momentissa tarkoitetun määräyksen antaa se käräjäoikeus, johon maaoikeusinsinööri 
on nimitetty.  
Maaoikeusinsinöörien yhteistoiminta -alueista säädetään oikeusministeriön asetuksella.  
4 § 
Tuomarin siirtäminen tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä  
Tuomarin siirtämis een tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä sovelletaan, mitä valtion 
virkamieslain 5 a §:ssä, 5 b §:n 2 momentissa ja 5 c §:n 1 momentissa säädetään 
valtionhallinnon toimintojen uudelleenjärjestelystä.  Jos 1 momentin perusteella siirrettävä virka uu delleenjärjestelyn jälkeen sijaitsee muualla 
kuin tuomarin työssäkäyntialueella, eikä tuomari suostu siirtoon, hänet on pyrittävä 
siirtämään tuomarin työssäkäyntialueella sijaitsevaan toiseen tuomarin virkaan. Jos tällaista 
virkaa ei ole, tuomari voidaan s uostumuksellaan siirtää työssäkäyntialueen ulkopuolella 
sijaitsevaan tuomarin virkaan tai muuhunkin virkaan. Jos tuomarin viran tilalle 
uudelleenjärjestelyssä perustetaan uusi virka, joka ei ole tuomarin virka, tuomarilla on 
kuitenkin ensisijaisesti oikeus  tulla nimitetyksi tuomarin virkaan.  
Tuomari voidaan siirtää vain virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan 
pitää hänelle sopivana. Tuomarin virkaan siirrettäessä noudatetaan tuomarin nimittämisestä 
säädettyä menettelyä. Virkaa ei k uitenkaan julisteta haettavaksi. Tuomarin viran täyttämistä 
koskevan 11 luvun 10 §:ssä tarkoitetun tuomioistuimen lausunnon antaa korkein oikeus tai 
korkein hallinto -oikeus sen mukaan, mitä tuomioistuinta uudelleenjärjestely koskee.  
Jos tuomari ilman päte vää syytä kieltäytyy vastaanottamasta 2 momentissa tarkoitettua 
virkaa, tuomarille voidaan antaa ero. Asian käsittelee korkein hallinto -oikeus 
oikeusministeriön hakemuksesta. Asia on käsiteltävä kiireellisenä lainkäyttöasiana.  
15 luku  
Kirjallinen varoitus ja virantoimituksesta pidättäminen  
1 § 
Kirjallinen varoitus  
Tuomarille valtion virkami eslain 24 §:ssä tarkoitetun kirjallisen varoituksen antaa sen 
tuomioistuimen päällikkötuomari, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden 
laamannille kirjallisen varoituksen antaa kuitenkin hovioikeuden presidentti, hovioikeuden ja 
työtuomioistuimen pr esidentille korkeimman oikeuden presidentti sekä hallinto -oikeuden, 
markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille korkeimman hallinto -oikeuden 
presidentti.  
2 § 
Virantoimituksesta pidättäminen  
Tuomarin   virantoimituksesta   pidättämisestä   valtion  virkamieslain  40 §:n  2 momentin 1 –
3 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla päättää se t uomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. 
Käräjäoikeuden laamannin pidättää virantoimituksesta kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja 
työtuomioistuimen presidentin korkein oikeus sekä hallinto -oikeuden, markkinaoikeuden ja 
vakuutusoikeuden ylituomarin ko rkein hallinto -oikeus.  
Virantoimituksesta pidättämisestä säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa.  
16 luku  
Virkasuhteen päättyminen  
1 § Eroamisikä ja eron antaminen  
Tuomariin sovellettavasta virkamiehen yleisestä eroamisiästä ja virkasuhteen päättymisestä 
säädetään valtion virkamieslain 35 §:ssä.  
Tuomarille antaa hakemuksesta eron se tuomioistuin, jonka palveluksessa hän on.  
2 § 
Tuomarille työkyvyttömyyden vuoksi annettava ero  
Tuomari on velvollinen eroamaan tuomarin virasta, jos hän on sairauden, vian tai vamman 
vuoksi menettänyt työkykynsä.  
Jos työkykynsä menettänyt tuomari ei itse hae eroa, tuomarille annettavasta erosta päättä ä 
tuomioistuin. Asia on eron antavassa tuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä 
lainkäyttöasiana. Eron antamisesta päättää:  
1) hovioikeus, joka on toimivaltainen virkarikosasiassa, jos asia koskee käräjäoikeuden tai 
työtuomioistuimen tuomaria;  
2) korkein hallinto -oikeus, jos asia koskee korkeimman hallinto -oikeuden, hallinto -oikeuden, 
markkinaoikeuden tai vakuutusoikeuden tuomaria;  
3) korkein oikeus, jos asia koskee korkeimman oikeuden tai hovioikeuden tuomaria.  
Hakemuksen tuomarille annettavas ta erosta tekee virantoimituksesta pidättämistä koskevassa 
asiassa toimivaltainen tuomioistuin.  
3 § 
Tuomarin toimivalta virkasuhteen päätyttyä  
Tuomari on toimivaltainen lainkäyttöasiassa senkin jälkeen, kun hän ei enää ole tuomarin 
virassa tai määräaikaisessa virkasuhteessa asianomaisessa tuomioistuimessa, jos hän on 
ratkaissut asian tai o sallistunut sen ratkaisemiseen monijäsenisen kokoonpanon jäsenenä 
virkasuhteensa aikana taikka jos asiassa on tehty ratkaisuehdotus hänen virkasuhteensa 
aikana.  
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske tuomaria, jolle on 2 §:n perusteella annettu ero.  
IV OSA  
ASIANTUNTIJAJÄSENET JA MUU HENKILÖKUNTA  
17 luku  
Asiantuntijajäsenet  
1 § Asiantuntijaj äsenen asema  
Asiantuntijajäsen on tuomiovaltaa käyttäessään samalla tavalla riippumaton kuin tuomari.  
Mitä 9 luvun 1 ja 2 §:ssä säädetään tuomarin velvollisuuksista ja vastuusta, sovelletaan myös 
asiantuntijajäseneen.  
Mitä 16 luvun 3 §:ssä säädetään tuom arin toimivallasta, sovelletaan myös 
asiantuntijajäseneen toimikauden päätyttyä.  
2 § 
Asiantuntijajäsenen oikeus pysyä tehtävässään  
Asiantuntijajäsenen oikeuteen pysyä tehtävässään sinä aikana, joksi hänet on määrätty, 
sovelletaan 18 –21 §:ssä säädetyin poikkeuksin, mitä tuomarin viran haltijan oikeudesta pysyä 
virassaan säädetään.  
3 § 
Asiantuntijajäsenten määrääminen  
Valtioneuvosto määrää asiantuntijajäsenet hallinto -oikeute en, markkinaoikeuteen ja 
vakuutusoikeuteen. Tasavallan presidentti määrää asiantuntijajäsenet korkeimpaan hallinto -
oikeuteen ja työtuomioistuimeen.  
4 § 
Asiantuntijajäsenten ja varajäsenten lukumäärä  
Asiantuntijajäseniä määrätään riittävä määrä. Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten 
lukumäärästä säädetään 6 luvun 2 §:ssä.  
Asiantuntijajäsenille voidaan määrätä riittävä määrä varajäseniä. Mitä asiantuntijajäsenestä 
säädetään, sovelletaan myös varajäseneen.  
5 § 
Asiantuntijajäsenten toimikausi  
Asiantuntijajäsenet määrätään viiden vuoden toimikaudeksi kerrallaan. Jos 
asiantuntijajäsenen tehtävä vapautuu kesken toimikauden, asiantuntijajäsenen tilalle voidaan 
määr ätä uusi jäsen.  
Jäsenet määrätään kuitenkin enintään siihen asti, kun he täyttävät tuomareille säädetyn 
eroamisiän.  
6 § 
Tehtävien julistaminen haettavaksi  Asianomainen tuomioistuin julistaa asiantuntijajäsenten tehtävät haettaviksi.  
Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske niitä työtuomioistuimen ja vakuutusoikeuden 
asiantuntijajäseniä, jotka määrätään 13 ja 15 §:ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella.  
Tuomioistuin voi hankkia hakijoista lausunnon tai muuta selvitystä.  
7 § 
Esitys tehtävään määräämisestä  
Tuomioistuimet toimittavat oikeusministeriölle valtioneuvostolle tai tasavallan presidentille 
esittelemistä varten perustellun esityksen siitä, ketkä hakijoista olisi määrättävä tehtäviin.  
Esitys työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneiden jäsenten 
määräämiseksi tehdään 13 §:ssä tarkoitettujen ehdo tusten perusteella. Esitys 
vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevien sekä sotilasvamma -
asioita tuntevien jäsenten määräämiseksi tehdään 15 §:ssä tarkoitettujen ehdotusten 
perusteella. Vakuutusoikeuden on lisäksi kuultava sosiaali - ja terveysministeriötä ennen 
vakuutusoikeuden lääkärijäsenten määräämistä koskevan esityksen toimittamista 
oikeusministeriölle.  
8 § 
Hallinto -oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset  
Hallinto -oikeuden asiantuntijajäsenten tulee olla:  
1) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, lastensuojeluun 
perehtyneit ä henkilöitä hallinto -oikeuslain 7 §:n 1 momentin 1 ja 1 a kohdassa tarkoitetuissa 
asioissa;  
2) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, kehitysvammaisten 
erityishuoltoon perehtyneitä henkilöitä hallinto -oikeuslain 7 §:n 1 momentin 2 kohdassa 
tarkoitetuissa asioissa;  
3) psykiatriaan perehtyneitä laillistettuja lääkäreitä hallinto -oikeuslain 7 §:n 1 momentin 
3 kohdassa tarkoitetuissa asioissa;  
4) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, päihdehuoltoon 
perehty neitä henkilöitä hallinto -oikeuslain 7 §:n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetuissa 
asioissa;  
5) tartuntatauteihin perehtyneitä erikoislääkäreitä hallinto -oikeuslain 7 §:n 1 momentin 
5 kohdassa tarkoitetuissa asioissa.  
9 § 
Korkeimman hallinto -oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset  Korkeimman hallinto -oikeuden ympäristöasiantuntij aneuvoksen kelpoisuusvaatimuksena on 
soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi hänen 
tulee olla perehtynyt sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin.  
Yli-insinöörineuvoksen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto 
tekniikan alalta. Lisäksi hänen tulee olla perehtynyt patenttiasioihin.  
10 § 
Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset  
Kilpailu - ja valvonta -asioiden sekä hankinta -asioiden käsittelyyn osallistuvalta 
markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan  
ylemmän korkeakoulututkinnon ja perehtynyt kilpailuoikeuteen, hankintatoimeen, 
energiamarkkinoihin, taloustieteeseen, markkinointiin, arvopaperimarkkinoihin, 
elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin.  
Teollis - ja tekijänoikeudellisten asioiden käsit telyyn osallistuvalta markkinaoikeuden 
asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän 
korkeakoulututkinnon sekä perehtynyt asianomaiseen tekniikan alaan tai patentointiin 
liittyviin kysymyksiin taikka markkinointiin, taloust ieteeseen, elinkeinoelämään tai 
taloudellisiin kysymyksiin taikka taiteeseen.  
Markkinaoikeudellisten asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden 
asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän 
korkeakoulututkinnon ja  perehtynyt kuluttajansuojaan, markkinointiin, elinkeinoelämään tai 
taloudellisiin kysymyksiin.  
11 § 
Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenen kelpoisuus samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävissä asioissa  
Markkinaoikeuden käsitellessä samassa oikeudenkäynnissä eri asiaryhmiin kuuluvia asioita 
asiantuntijajäsen, joka on kelpoinen osallistumaan jon kin mainitussa oikeudenkäynnissä 
käsiteltävän asian käsittelyyn, on kelpoinen osallistumaan myös muiden samassa 
oikeudenkäynnissä käsiteltävien asioiden käsittelyyn.  
12 § 
Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset  
Työtuomioistuimen asiantuntijajäseneltä, joka ei edusta työnantaja - tai työntekijäetuja, 
edellytetään, että hä n on suorittanut oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin 
kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon ja on perehtynyt työoloihin.  
Työtuomioistuimen muiden asiantuntijajäsenten on oltava työ - tai virkasuhteisiin 
perehtyneitä .  
13 § Työtuomioistuimen työ - ja virkasuhteisiin perehtyneiden asiantuntijajäsenten m ääräämistä koskeva 
ehdotus  
Työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneet asiantuntijajäsenet määrätään 
työnantaja - ja työntekijäetuja edustavien tahojen ehdotusten perusteella:  
1) työsuhteisiin perehtyneistä jäsenistä:  
a) neljä työnantaja yhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen; ja  
b) neljä työntekijäin ja toimihenkilöiden ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen 
ehdotuksesta; sekä  
2) virkasuhteisiin perehtyneistä jäsenistä:  
a) kaksi valtiovarainministeriön, kunnallisen työm arkkinalaitoksen, evankelis -luterilaisen 
kirkon työmarkkinalaitoksen ja Suomen Pankin; ja  
b) kaksi valtion ja Suomen Pankin virkamiesten sekä kunnallisten ja kirkollisten 
viranhaltijain ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta.  
Ehdotettujen asiantuntijajäsenten keskuudessa on oltava teollisuuden, maatalouden ja 
palvelualan työsuhteisiin perehtyneitä henkilöitä.  
Tullakseen huomioon otetuiksi 1 momentissa tarkoitettujen tahojen ehdotuksissa on oltava 
vähintään kaksi kertaa niin monta ehdokasta kuin on määrättäviä jäseniä. Ehdotuksiin on 
liitettävä selvitys siitä, että ehdotetut henkilöt suostuvat ottamaan jäsenyyden vastaan.  
Työtuomioistuimen on ennen esityksen tekemistä pyydettävä 1 momentissa tarkoitetuilta 
tahoilta ehdotukset asiant untijajäsenten määräämisestä. Jäsenet määrätään, vaikka ehdotusta 
ei ole tehty työtuomioistuimen asettamassa määräajassa tai ehdotus on tehty puutteellisena, 
jos ehdotusta ei pyynnöstä huolimatta ole tehty tai täydennetty. Työtuomioistuin voi pyytää 
uuden ehdotuksen, jos ehdokkaat eivät täytä yleisiä virkanimitysperusteita.  
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen järjestöjen palveluksessa olevaan henkilöön, joka hoitaa 
tässä pykälässä tarkoitettua ehdokasasettelua, sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta 
koskevia säännöksiä.  
14 § 
Vakuutusoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset  
Vakuutusoikeuden lääkärijäsenen tulee olla laillistettu lääkäri.  
Vakuutusoikeuden muista asiantuntijajäsenistä osan tulee olla työoloja tai yritystoiminnan 
olosuhteita tuntevia sekä osan sotilasvamma -asioita tuntevia.  
15 § Vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevien sekä sotilasvamma -asioita tuntevien 
asiantuntijajä senten määräämistä koskeva ehdotus  
Vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat sekä sotilasvamma -
asioita tuntevat asiantuntijajäsenet määrätään:  
1) työelämän ja työmarkkinoiden tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat jäsenet:  
a) ed ustavien työnantaja - ja työntekijäjärjestöjen;  
b) kunnallisen työmarkkinalaitoksen ja kunnallisia viranhaltijoita ja työntekijöitä edustavien 
pääsopijajärjestöjen;  
c) valtion työmarkkinalaitoksen ja valtion virkamiesten ja työntekijöiden edustavimpien 
keskusjärjestöjen;  
d) edustavimpien yrittäjäjärjestöjen;  
e) edustavimpien maatalousyrittäjäjärjestöjen ehdotuksista; ja  
f) puolustusministeriön ja edustavimpien työntekijäjärjestöjen ehdotuksesta; sekä  
2) sotilasvamma -asioihin perehtyneet korvauksensaajien o loja tuntevat jäsenet 
korvauksensaajien edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta ja sotilasjäsenet 
puolustusministeriön ehdotuksesta.  
Tullakseen huomioon otetuiksi 1 momentissa tarkoitettujen tahojen ehdotuksissa on oltava 
vähintään kaksi kertaa niin m onta ehdokasta kuin on määrättäviä jäseniä. Ehdotuksiin on 
liitettävä selvitys siitä, että ehdotetut henkilöt suostuvat ottamaan jäsenyyden vastaan.  
Vakuutusoikeuden on ennen esityksen tekemistä pyydettävä 1 momentissa tarkoitetuilta 
tahoilta ehdotukset a siantuntijajäsenten määräämisestä. Jäsenet määrätään, vaikka ehdotusta 
ei ole tehty vakuutusoikeuden asettamassa määräajassa tai ehdotus on tehty puutteellisena, jos 
ehdotusta ei pyynnöstä huolimatta ole tehty tai täydennetty. Vakuutusoikeus voi pyytää 
uuden ehdotuksen, jos ehdokkaat eivät täytä yleisiä virkanimitysperusteita.  
Edellä 1 momentissa tarkoitettujen järjestöjen palveluksessa olevaan henkilöön, joka hoitaa 
tässä pykälässä tarkoitettua ehdokasasettelua, sovelletaan rikosoikeudellista virkavastuuta  
koskevia säännöksiä.  
16 § 
Asiantuntijajäsenten kielitaitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset  
Hallinto -oikeuden asiantuntijajäseneksi voidaan määrätä se, jolla on hallinto -oikeuden 
tuomiopiirin väestön enemmistön kielen hyvä suullinen ja kirjallinen taito sekä:  
1) yksikielisessä hallinto -oikeudessa toisen kansalliskielen tyydy ttävä ymmärtämisen taito ja 
tyydyttävä suullinen taito; taikka  2) kaksikielisessä hallinto -oikeudessa toisen kansalliskielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen 
taito.  
Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen asiantuntijajäsenten ja varajäsenten kielitaitoa 
koskevista kelpoisuusvaatimuksista säädetään Ahvenanmaan itsehallintolain nojalla 
valtioneuvoston asetuksella.  
Korkeimman hallinto -oikeuden ja markkinaoikeuden asiantuntijajäseneksi, 
työtuomioistuimen asiantuntijajäseneksi, joka ei edusta työnantaja - tai työn tekijäetuja, sekä 
vakuutusoikeuden lääkärijäseneksi voidaan määrätä se, jolla on suomen kielen hyvä suullinen 
ja kirjallinen taito sekä ruotsin kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito.  
Työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtynee t asiantuntijajäsenet sekä 
vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevat ja sotilasvamma -asioita 
tuntevat asiantuntijajäsenet on määrättävä siten, että heidän keskuudessaan on riittävästi sekä 
suomen kielen että ruotsin kielen taitoisi a henkilöitä.  
17 § 
Sidonnaisuuksien ilmoittaminen  
Asiantuntijajäsenen tehtävään esitettävän on ennen tehtävään määräämistä sekä tehtävän 
kestäessä annettava tuomioistuimelle 11 luvun 12 §:ssä tarkoitettu sidonnaisuusilmoitus.  
18 § 
Asiantuntijajäsenen asema tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä  
Jos tuomioistuimen uudelleenjärjestelyssä asiantuntijajäsenen tehtävät siirtyvät toiseen 
tuomioistuimeen, asiantuntijajä senellä on oikeus jatkaa tehtävässään tässä toisessa 
tuomioistuimessa.  
19 § 
Kirjallin en varoitus ja asiantuntijajäsenen tehtävästä pidättäminen  
Asiantuntijajäsenelle voidaan antaa kirjallinen varoitus ja hänet voidaan pidättää 
asiantuntijajäsenen tehtävästä noudattaen soveltuvin osin, mitä 15 luvussa säädetään 
tuomarille annettavasta kirja llisesta varoituksesta ja tuomarin virantoimituksesta 
pidättämisestä.  
20 § 
Asiantunti jajäsenen terveydentilan selvittäminen ja työkyvyttömyyden perusteella annettava ero  
Asiantuntijajäsenen terveydentila voidaan tarvittaessa selvittää noudattaen, mitä valtion 
virkamieslain 19 §:ssä säädetään.  
Mitä tämän lain 16 luvun 2 §:ssä säädetään tuo marille työkyvyttömyyden perusteella 
annettavasta erosta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen.  21 § 
Asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttaminen  
Jos asiantuntijajäsenen kelpoisuusvaatimuksena on se, että hän on laillistettu lääkäri tai 
erikoislääkäri, eikä hänellä enää ole terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain 
(559/1994)  nojalla oikeutta toimia tällaisena laillistettuna lääkärinä tai sitä oikeutta on 
rajoitettu, asianomaisen tuomioistuimen on vapautettava hänet tehtävästään tai määrättävä, 
ettei asiantuntija määräaikana saa hoitaa tehtäväänsä. Ennen tehtävästä vapauttamista 
asiantuntijajäsenelle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi.  
22 § 
Asiantuntijajäsenten palkkio  
Asiantuntijajäsenelle maksetaan valtion varoista kohtuullinen palkkio ja korvaus. Niiden 
perusteet ja määrät vahvistaa oikeusministeriö.  
18 luku  
Asessorit  
1 § 
Asessorin virat  
Hovioikeudessa, hallinto -oikeudessa, markkinaoikeudessa, työtuomioistuimessa ja 
vakuutusoikeudessa voi olla koulutustarkoituksessa määräajaksi täytettäviä asessorin virkoja, 
joihin nimitetään kolmeksi vuodeksi. Nimitystä voidaan erityisestä syystä jatkaa e nintään 
kahdella vuodella.  
Kaksi vuotta asessorin tehtävässä toiminut henkilö voi toimia toimikaudestaan jäljellä olevan 
ajan myös muussa tuomarin tehtävässä tai esittelijänä korkeimmassa oikeudessa taikka 
korkeimmassa hallinto -oikeudessa.  
Asessorin nimittämisessä noudatetaan, mitä 12 luvussa säädetään tuomarin nimittämisestä 
määräaikaiseen virkasuhteeseen.  
2 § 
Asessorin kelpoisuusvaatimukset ja nimitysperusteet  
Asessoriksi voidaan nimittää 10 luvun 1 §:ssä säädetyt edellytykset täyttävä henkilö, jolla on 
vähintään kolmen vuoden kokemus tuomarin, tuomioistuimen esittelijän t ai valmistelijan, 
syyttäjän, asianajajan tai oikeusavustajan tehtävästä taikka muusta sellaisesta 
lakimiestehtävästä, jonka voidaan katsoa antavan valmiuksia tuomarin tehtävään. 
Edellytyksenä on lisäksi, että hän on suorittanut hyväksytysti kokeen, jossa o n osoitettava 
tuomarin tehtävässä toimimista koskevien keskeisten säännösten ja yleisten periaatteiden 
tuntemus. Asessorin suomen ja ruotsin kielen taitoa koskeviin vaatimuksiin sovelletaan 10 
luvun 9 §:ää.  3 § 
Asessorin toimivalta  
Tuomioistuimen monijäsenisessä ratkaisukokoonpanossa voi olla jäsenenä vain yksi asessori.  
Asessori ei voi to imia ratkaisukokoonpanon jäsenenä asiassa, joka koskee tuomarin 
virkarikosta.  
Asessori voi toimia tuomioistuimen puheenjohtajana.  
4 § 
Asessorin koulutusohjelma  
Asessorin koulutuksen tavoitteena on syventää asessorin laintuntemusta ja oikeudellista 
osaamista sekä antaa hänelle hyvät valmiudet itsenäiseen oikeudelliseen ratkaisutoimintaan 
myös laajoissa ja vaikeissa asioissa.  
Asessorin on toimikautensa aikana osallistuttava tuomarikoulutuslautakunnan 
suunnittelemaan koulutusohjelmaan hänelle koulutuspaikassa laaditun henkilökohtaisen 
opintosuunnitelman mukaisesti.  
5 § 
Keskeyttäminen  
Päällikkötuomari voi perustellusta syystä myöntää asessorille luvan koulutusohjelman 
keskeytt ämiseen. Keskeytynyt ohjelma voidaan suorittaa loppuun keskeytyksen päätyttyä.  
6 § 
Koulutusohjelman päättyminen  
Asessorin on tehtävässä 1 §:n 1 momentissa tarkoitetun kolmen vuoden vähimmäisajan 
toimittuaan suoritettava lopputyö tai loppukoe, jossa arvioidaan tuomarin tehtävässä 
vaadittavaa taitoa ja osaamista. Kokeen järjestää tuomarinkoul utuslautakunta.  
Asessorin koulutusohjelman ja lopputyön tai loppukokeen hyväksytysti suorittaneelle 
voidaan myöntää oikeus käyttää tuomarikoulutetun nimikettä. Oikeuden myöntää 
tuomarinkoulutuslautakunta hakemuksesta.  
Tuomarinkoulutuslautakunnasta säädetä än 21 luvussa.  
19 luku  
Muu henkilöstö  
1 § 
Esittelijät ja valmistelijat  Tuomioistuimissa on esittelijöitä ja valmistelijoita seuraavasti:  
1) hovioikeudessa hovioikeuden esittelijöitä;  
2) hallinto -oikeudessa hallinto -oikeuden esittelijöitä;  
3) markkinaoikeudessa markkinaoikeuden valmistelijoita;  
4) työtuomioistuimessa työtuomi oistuimen esittelijöitä;  
5) vakuutusoikeudessa vakuutusoikeuden esittelijöitä.  
Hallinto -oikeudessa voi lisäksi olla esittelijöinä notaareita.  
Työjärjestyksessä myös muu kuin 1 ja 2 momentissa tarkoitettu kelpoisuusvaatimukset 
täyttävä virkamies voidaan m äärätä toimimaan esittelijänä.  
Esittelijä voi toimia asian valmistelijana, kun tuomari 9 luvun 3 §:n mukaisesti esittelee asian.  
2 § 
Esittelijöiden ja valmistelijoiden nimittäminen  
Esittelijät ja valmistelijat nimittää asianomainen tuomioistuin.  
3 § 
Esittelijöiden ja valmistelijoiden kelpoisuusvaatimukset  
Kelpoisuusvaatimuksena 1 §:n 1 momentissa tarkoitettuun virkaan on oikeustieteen muu 
ylempi korkeakoulututkinto kuin k ansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin 
tutkinto. Hovioikeuden esittelijällä tulee lisäksi olla kokemusta tuomarin tehtävistä. 
Työtuomioistuimen esittelijän tulee lisäksi olla työsuhdeasioihin perehtynyt.  
Kelpoisuusvaatimuksena 1 §:n 2 moment issa tarkoitettuun notaarin virkaan on soveltuva 
korkeakoulututkinto.  
Mitä 10 luvun 9 §:ssä säädetään tuomarin kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista, 
sovelletaan myös esittelijöiden ja valmistelijoiden kielitaitoa koskeviin 
kelpoisuusvaatimuksiin .  
4 § 
Käräjänotaarit  
Käräjäoikeudessa, hovioikeudessa ja hallinto -oikeudessa on tuomioistuinharjoittelua 
suorittavia käräjänotaareita, jotka osallistuvat lainkäyttöasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen 
noudattaen tuomioistuinharjoittelusta annettua lakia (674/2016) .  Käräjänotaarin kelpoisuusvaatimuksista ja nimittämisestä säädetään 
tuomioistuinharjoittelusta annetun lain 3 §:ssä.  
5 § 
Kansliapäällikkö ja muu henkilöstö  
Tuomioistuimessa voi olla kansliapäällikön tai hallintopäällikön virka taikka muu vastaava 
virka, jonka te htäviin kuuluu tuomioistuimen hallinnosta huolehtiminen. Tuomioistuimessa 
voi olla myös muuta virka - ja työsopimussuhteista henkilöstöä.  
Kansliapäällikön kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto. Muun 
henkilöstön kelpoisuusvaatimuksis ta voidaan määrätä tuomioistuimen työjärjestyksessä, jos 
se on asianomaiseen virkaan kuuluvien tehtävien hoitamiseksi perusteltua.  
Asianomainen tuomioistuin nimittää kanslia - tai hallintopäällikön ja muut virkamiehet sekä 
ottaa palvelukseensa työsopimussu hteisen henkilökunnan.  
6 § 
Kansliahenkilöstön toimivalta  
Käräjäoikeuden laamanni voi kirjallisesti määrätä käräjäoikeuden kansliahenkilökuntaan 
kuuluvan, joka on antanut tuomarinvakuutusta vastaavan vakuutuksen sekä saanut tehtävään 
tarvittavan koulutuksen ja jolla on tehtävän hoitamiseen riittävä taito:  
1) oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 3 §:ssä  tarkoitetuissa asioissa:  
a) antamaan yksipuolisia tuomioita;  
b) antamaan oikeudenkäymiskaaren 21 luvun 8 c §:n  nojalla ratkaisuja 
oikeudenkäyntikulujen osalta sekä tuomioita, jos vastaaja on myöntänyt kanteen;  
c) tekemään päätöksiä asian jättämisestä sillensä, jos kantaja on peruuttanut kanteensa eikä 
vastaaja vaadi asian ratk aisemista;  
2) ratkaisemaan avioliittolain (234/1929) 25 §:n  1 momentin nojalla avioerohakemuksen, jos 
kummallakin puolisolla on kotipaikka Suomessa.  
Jos 1 momentissa tarkoitettu kansliahenkilökunnan ratkaistavana oleva asia osoittautuu 
laajaksi, tulkinnanvaraiseksi tai muutoin vaikeaksi ratkaista, asia on siirrettävä käräjänotaarin 
tai käräjäoikeuden lainoppineen jäsenen ratkaistavaksi.  
Päällikkötuomari voi kirjallises ti määrätä kansliahenkilökuntaan kuuluvan, jolla on riittävä 
taito, antamaan haasteita ja todistuksia, suorittamaan tiedoksiantoja sekä muita 
lainkäyttöasioiden valmisteluun, käsittelyyn tai täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä.  
7 § 
Virkavapaus ja viranhoito  Tässä luvussa tarkoitetun virkasuhteisen henkilöstön virkavapaudesta päättää asiano mainen 
tuomioistuin.  
8 § 
Esittelijöiden ja valmistelijoiden sivutoimet  
Mitä 9 luvun 5 –7 §:ssä säädetään tuomarin sivutoimista, sovelletaan myös tuomioistuimen 
esittelijän ja valmistelijan sivutoimiin.  
9 § 
Esittelijöiden ja valmistelijoiden koulutus  
Mitä 9 luvun 4 §:ssä säädetään tuomarin koulutuksesta, sovelletaan myös tuomioistuimen 
esittelijöihin ja valmistelijoihin.  
V OSA  
ERINÄISET SÄÄNNÖKSET  
20 luku  
Tuomarinvalintalautakunta  
1 § 
Tuomarinvalintalautakunnan tehtävä, asettaminen ja kokoo npano  
Tuomarinvalintalautakunnan tehtävänä on valmistella tuomarin viran täyttämistä.  
Valtioneuvosto asettaa tuomarinvalintalautakunnan viideksi vuodeksi kerrallaan.  
Tuomarinvalintalautakunnassa on puheenjohtajana korkeimman oikeuden valitsema jäsen ja 
varapuheenjohtajana korkeimman hallinto -oikeuden valitsema jäsen. Muina jäseninä on yksi 
hovioikeuden presidentti, yksi hallinto -oikeuden ylituomari, yksi käräjäoikeuden laamanni, 
yksi hovioikeuden muu vakinainen tuomari, yksi käräjätuomari, kaksi hallinto -
oikeustuomaria tai yksi hallinto -oikeustuomari ja yksi erityistuomioistuimen tuomari, yksi 
asianajaja, yksi syyttäjä ja yksi oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustava jäsen. 
Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen.  
2 § 
Tuomarinvalintalautakunnan jäsenten nimeäminen  
Tuomarinvalintalautakunta asetetaan sen jälkeen, kun:  
1) korkein oikeus on nimennyt keskuudestaan tulevan jäsenen ja varajäsenen;  
2) korkein hallinto -oikeus on nimennyt keskuudestaan tulevan jäsenen ja varajäsenen;  3) hovioikeuksien presidentit ovat nimenneet keskuudestaan tulevan jäsenen ja varajäsenen;  
4) hall into-oikeuksien ylituomarit ovat nimenneet keskuudestaan tulevan jäsenen ja 
varajäsenen;  
5) korkein oikeus on nimennyt käräjäoikeuden laamannien, hovioikeuden muiden vakinaisten 
tuomareiden ja käräjätuomareiden keskuudesta tulevat jäsenet ja varajäsenet 
ilmoittautumisten perusteella;  
6) korkein hallinto -oikeus on nimennyt hallinto -oikeustuomareiden tai erityistuomioistuinten 
tuomareiden keskuudesta tulevat jäsenet ja varajäsenet ilmoittautumisten perusteella;  
7) Suomen asianajajaliitto on nimennyt jäsentens ä keskuudesta asianajajakuntaa edustavan 
jäsenen ja varajäsenen;  
8) valtakunnansyyttäjä on nimennyt syyttäjiä edustavan jäsenen ja varajäsenen;  
9) oikeusministeriö on nimennyt oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustavan jäsenen ja 
varajäsenen.  
3 § 
Nimeämismenettely  
Nimettäessä 2 §:n 5 –9 kohdassa tarkoitettuja jäseniä ja varajäseniä nimetään ehdokkaita kaksi 
kertaa niin monta kuin on asetettavia jäseniä ja varajäseniä. Ennen 2 §:n 9 kohdassa 
tarkoitettua nimeämistä oikeusministeriön on kuultava oikeustieteellistä tutkimusta ja 
opetusta edustavia yksikköjä.  
Korkein oikeus ja korkein ha llinto -oikeus ilmoittavat 2 §:n 5 ja 6 kohdassa tarkoitettujen 
tehtävien avoinna olemisesta ja ilmoittavat nimeämänsä jäsenet ja varajäsenet 
oikeusministeriölle.  
Oikeusministeriö pyytää 2 §:n 7 ja 8 kohdassa tarkoitetut nimeämiset Suomen 
Asianajajaliitolt a sekä valtakunnansyyttäjältä.  
4 § 
Lautakunnan jäsenen eroaminen  
Eron lautakunnan jäse nelle ja varajäsenelle myöntää valtioneuvosto.  
Eroavan jäsenen tilalle nimitetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi seuraaja edellä säädettyä 
menettelyä noudattaen.  
5 § 
Päätösvaltaisuus  Tuomarinvalintalautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai 
varapuheenjohtaja ja vähintään kahdeksan muuta jäsentä tai varajäsentä.  
6 § 
Tuomarinvalintalautakunnan henkilöstö  
Tuomarinvalintalautakunnalla on sihteeri. Laut akunnalla voi lisäksi olla sivutoimisia 
esittelijöitä ja muuta henkilöstöä. Sihteerin ja sivutoimisen esittelijän tehtävänä on valmistella 
ja esitellä lautakunnassa tehtävät nimitysesitykset ja lausunnot. Lisäksi sihteeri huolehtii 
lautakunnan muun toiminn an järjestämisestä.  
Sihteerillä ja sivutoimisilla esittelijöillä tulee olla oikeustieteen muu ylempi 
korkeakoulututkinto kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto ja 
hyvä tuomioistuimien toiminnan tuntemus.  
Tuomarinvalintalautakun ta nimittää sihteerin ja sivutoimiset esittelijät määräajaksi. Sihteeri 
ottaa muun henkilöstön.  
7 § 
Tarkemmat määräykset  
Tuomarinvalintalautakunnan toimistosta ja henkilöstöstä sekä työskentelyn järjestämisestä ja 
asioiden käsittelystä tuomarinvalintalautakunnassa voidaan antaa tarkempia määräyksiä 
lautakunnan vahvistamassa työjärjestyksess ä. 
21 luku  
Tuomarinkoulutuslautakunta  
1 § 
Tuomarinkoulutuslautakunnan tehtävät  
Tuomarinkoulutuslautakunnan tehtävänä on:  
1) huolehtia tuomioistuinten jäsenille, esittelijöille, valmistelijoille, käräjänotaareille ja 
muulle henkilöstölle järjestettävän koulutuksen suunnittelusta yhteistyössä oikeusministeriön 
ja tuomioistuinten kanss a; 
2) huolehtia 18 luvun 2 §:ssä ja 6 §:n 1 momentissa tarkoitettujen kokeiden ja suoritusten 
suunnittelusta ja järjestämisestä;  
3) huolehtia asessorin virkoja koskevan hakumenettelyn järjestämisestä sekä asessoreiden 
esivalinnasta;  
4) huolehtia tuomioistu inharjoittelusta annetun lain mukaisten harjoittelupaikkojen keskitetyn 
hakumenettelyn järjestämisestä sekä käräjänotaarien valinnasta ja nimittämisestä;  5) antaa hovioikeuksille, hallinto -oikeuksille, markkinaoikeudelle, työtuomioistuimelle ja 
vakuutusoi keudelle ohjeita 18 luvun 4 §:n 2 momentissa tarkoitetun asessorin 
henkilökohtaisen opintosuunnitelman sisällöstä;  
6) antaa käräjäoikeuksille, hovioikeuksille ja hallinto -oikeuksille ohjeita 
tuomioistuinharjoittelusta annetun lain 12 §:ssä tarkoitetun harj oittelusuunnitelman sisällöstä;  
7) antaa pyynnöstä oikeusministeriölle lausunto tuomioistuinlaitoksen johtamiskoulutukseen 
tai muuhun koulutukseen valittavista henkilöistä;  
8) myöntää 18 luvun 6 §:n 2 momentissa tarkoitettu oikeus käyttää tuomarikoulutetun  
nimikettä;  
9) myöntää tuomioistuinharjoittelusta annetun lain 18 §:ssä tarkoitettu varatuomarin 
arvonimi.  
2 § 
Tuomarinkoulutuslautakunnan asettaminen ja kokoonpano  
Tuomarinkoulutuslautakunnan asettaa valtioneuvosto viideksi vuodeksi kerrallaan.  
Tuomarinkoulutuslautakunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kahdeksan muuta 
jäsentä. Puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja neljä jäsentä ovat vakinaisessa virassa olevia 
tuomareita. Muina jäseninä on yksi syyttäjä, yksi asianajaja, yksi oikeustietee llistä tutkimusta 
ja opetusta edustava jäsen sekä yksi oikeusministeriötä edustava jäsen. Kullakin jäsenellä on 
henkilökohtainen varajäsen.  
Lautakunnan tuomarijäsenten tulee edustaa tasapuolisesti eri tuomioistuimia, ja 
tuomarijäsenistä vähintään yhden on  oltava päällikkötuomari.  
3 § 
Tuomarinkoulutuslautakunnan jäsenten nimeäminen  
Tuomari nkoulutuslautakunta asetetaan sen jälkeen, kun:  
1) tuomarinvalintalautakunta on nimennyt puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut 
tuomarijäsenet sekä heidän varajäsenensä ilmoittautumisten perusteella;  
2) valtakunnansyyttäjä on nimennyt syyttäjiä edustav an jäsenen ja varajäsenen;  
3) Suomen Asianajajaliitto on nimennyt jäsentensä keskuudesta asianajajakuntaa edustavan 
jäsenen ja varajäsenen;  
4) oikeusministeriö on nimennyt oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustavan jäsenen ja 
varajäsenen;  
5) oike usministeriö on nimennyt oman jäsenensä ja varajäsenensä.  Mitä 20 luvun 3 §:n 1 ja 3 momentissa säädetään tuomarinvalintalautakunnan jäsenten ja 
varajäsenten nimeämisestä, sovelletaan myös tuomarinkoulutuslautakunnan nimeämiseen.  
4 § 
Lautakunnan jäsenen eroaminen  
Eron lautakunnan jäsenelle ja varajäsenelle myöntää valtioneuvosto.  
Eroavan  jäsenen tilalle nimitetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi seuraaja edellä säädettyä 
menettelyä noudattaen.  
5 § 
Päätösvaltaisuus  
Tuomarinkoulutuslautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai 
varapuheenjohtaja ja vähintään viisi muuta jäsentä tai varajäsentä. Puheenjohtajan tai 
varapuheenjohtajan lisäksi läsnä tulee olla väh intään kolme muuta tuomaria.  
6 § 
Tuomarinkoulutuslautakunnan henkilöstö  
Tuomarinkoulu tuslautakunnalla on sihteeri, joka valmistelee ja esittelee lautakunnassa esillä 
olevat asiat sekä huolehtii lautakunnan muun toiminnan järjestämisestä. Sihteerillä tulee olla 
soveltuva ylempi korkeakoulututkinto ja hyvä tuomioistuinten toiminnan tai 
aikui skoulutuksen tuntemus.  
Tuomarinkoulutuslautakunta nimittää sihteerin.  
Lautakunnalla voi lisäksi olla muuta henkilöstöä, jonka ottaa sihteeri.  
7 § 
Tarkemmat määräykset  
Tuomarinkoulutuslautakunnan toimistosta ja henkilöstöstä sekä työskentelyn järjestämisestä 
ja asioiden käsittelystä lautakunnassa voidaan antaa tarkempia määräyksiä lautakunnan 
vahvistamassa työjärjestyksessä.  
22 luku  
Virkarikosasiat  
1 § 
Virkarikokset  
Tuomioistuimet käsittelevät tuomioistuimen jäseniä ja tuomioistuimen virkamiehiä koskevat 
virkarikossyyteasiat seuraavasti:  1) korkein oikeus, jos asia koskee hovioikeuden jäsentä;  
2) hovioikeus, jos asia koskee:  
a) sen tuomiopiiriin kuuluvan käräjäoike uden jäsentä, käräjänotaaria tai kansliapäällikköä 
taikka kansliahenkilökuntaan kuuluvaa, jos asia koskee 19 luvun 6 §:n 1 momentissa 
tarkoitetussa tehtävässä tehtyä virkarikosta;  
b) sen tuomiopiirin alueella sijaitsevan hallinto -oikeuden jäsentä, kanslia päällikköä, 
esittelijää, notaaria tai käräjänotaaria;  
3) Helsingin hovioikeus, jos asia koskee:  
a) markkinaoikeuden jäsentä, kansliapäällikköä tai valmistelijaa;  
b) vakuutusoikeuden jäsentä, kansliapäällikköä tai esittelijää;  
c) työtuomioistuimen jäsentä,  kansliapäällikköä tai esittelijää;  
d) muun hovioikeuden kuin Helsingin  hovioikeuden  kansliapäällikköä,  esittelijää tai 
käräjänotaaria;  
4) Turun hovioikeus, jos asia koskee 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja Helsingin 
hovioikeuden virkamiehiä.  
Mitä tässä pykälässä säädetään kansliapäälliköstä, sovelletaan myös 19 luvun 5 §:n 
1 momentissa tarkoitettuun hallintopäällikön tai muuhun vastaavaan virkaan nimitettyyn.  
Mitä tässä pykälässä säädetään saman tuomioistuimen esittelijän virassa toimivasta, 
sovel letaan myös esittelijän tehtävään 19 luvun 1 §:n 3 momentin perusteella määrättyyn.  
23 luku  
Muutoksenhaku  
1 § 
Muutoksenhaku sivutoimilupaa koskevaan päätökseen  
Edellä 9 luvun 5 §:ssä tarkoitettuun sivutoimilupaa koskevaan tuomioistuimen päätökseen saa 
hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto -oikeuteen. Korkeimman oikeuden ja 
korkeimman hallinto -oikeuden päätökseen haetaan kuitenkin muutosta asianomaiselta  
tuomioistuimelta, jossa asian käsittelee täysistunto.  
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin 
toisin päätä.  
2 § 
Muutoksenhaku kirjallista varoitusta koskevaan päätökseen  Edellä 15 luvun 1 §:ssä tarkoitettuun päätökseen antaa kirjallinen varoitus saa hakea muutosta 
valittamalla. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä lainkäyttöasiana 
kiireellisesti.  
Muutosta kirjallista varoitusta koskevaan päätökseen haetaan:  
1) käräjäoikeuden laamannin päätökseen hovioikeudelta;  
2) hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin päätökseen korkeimmalta oikeudelta;  
3) hallinto -oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin päätökseen 
korkeimmalta hallinto -oikeudelta;  
4) korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto -oikeuden presidentin päätökseen kyseiseltä 
tuomioistuimelta, jossa asia käsitellään täysistunnossa.  
Valitus on 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista toimitettava sille tuomioistuimelle, 
jonka palveluk sessa tuomari on. Tuomioistuimen on viivytyksettä toimitettava 
valituskirjelmä liitteineen, jäljennös valituksenalaisesta päätöksestä sekä päällikkötuomarin 
lausunto valituksen johdosta muutoksenhakutuomioistuimeen.  
Päätöstä on noudatettava muutoksenhaust a huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin 
toisin päätä.  
3 § 
Muutoksenhaku viranto imituksesta pidättämistä koskevaan päätökseen  
Edellä 15 luvun 2 §:ssä tarkoitettuun päätökseen pidättää virantoimituksesta saa hakea 
muutosta valittamalla. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä lainkäyttöasiana 
kiireellisesti.  
Muutosta haetaan : 
1) käräjäoikeuden päätökseen hovioikeudelta;  
2) hovioikeuden ja työtuomioistuimen päätökseen korkeimmalta oikeudelta;  
3) hallinto -oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden päätökseen korkeimmalta 
hallinto -oikeudelta;  
4) korkeimman oikeuden ja korke imman hallinto -oikeuden päätökseen kyseiseltä 
tuomioistuimelta, jossa asia käsitellään täysistunnossa.  
Valitus on 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista toimitettava sille tuomioistuimelle, 
jonka palveluksessa tuomari on. Tuomioistuimen on viivyty ksettä toimitettava 
valituskirjelmä liitteineen, jäljennös valituksenalaisesta päätöksestä sekä lausuntonsa 
valituksen johdosta muutoksenhakutuomioistuimeen.  Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin 
toisin päät ä. 
4 § 
Muutoksenhaku työkyvyttömyyden perusteella annettavaa eroa koskevaan päätökseen  
Edellä 16 luvun 2 §:n 2 momentin 1 kohdassa tarkoitettuun työkyvyttömyyden perusteella 
annettavaa eroa koskevaan hovioikeuden päätökseen saa hakea muutosta valittamalla 
korkeimpaan oikeuteen. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä .  
Hovioikeuden päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei 
muutoksenhakutuomioistuin toisin päätä.  
5 § 
Muutoksenhaku asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttamista koskevaan päätökseen  
Edellä 17 luvun 21 §:ssä tarkoitettuun asiantuntijajäsenen tehtävästä vapauttamista koskevaan 
hallinto -oikeuden tai vakuutusoikeuden päätökse en saa hakea muutosta korkeimmalta 
hallinto -oikeudelta. Asia on muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä.  
Päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei muutoksenhakutuomioistuin 
toisin päätä.  
6 § 
Muutoksenhaku tuomarinkoulutuslautakunnan päätökseen  
Tämän lain 18 luvun 2 §:ssä ja 6 §:n 1 momentissa tarkoitettujen kokeiden arvosteluun saa 
vaatia oikaisua 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista siten kuin hallintolaissa 
(434/2003)  säädetää n. Oikaisuvaatimukseen annettuun päätökseen ei saa hakea muutosta 
valittamalla.  
Muuhun tuomarinkoulutuslautakunnan päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto -
oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Hallinto -oikeuden päätökseen ei saa 
hakea muutosta valittamalla.  
24 luku  
Voimaantulo ja siirtymäsäännökset  
1 § 
Voimaantulo  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.  
2 § 
Kumottavat lait  Tällä lailla kumotaan seuraavat lait:  
1) käräjäoikeuslaki (581/1993) ; 
2) hovioikeuslaki (56/1994) ; 
3) korkeimman hallinto -oikeuden asiantuntijajäsenistä annettu laki (1266/2006) ; 
4) markkinaoikeudesta annettu laki (99/2013) ; 
5) vakuutusoikeuslaki  (132/2003) ;  
6) tuomareiden nimittämisestä annettu laki (205/2000) ; 
7) alioik euden istuntojen pitämisestä muualla kuin varsinaisessa istuntopaikassa annettu laki 
(141/1932) .  
3 § 
Eräiden asetusten jääminen voimaan  
Seuraavat asetukset jäävät vo imaan:  
1) käräjäoikeuksien tuomiopiireistä annettu valtioneuvoston asetus (1053/2014) ; 
2) hovioikeuksien tuomiopiireistä annettu valtioneuvoston asetus (337/2013) ;  
3) käräjäoikeuksien kanslioiden ja istuntopaikkojen sijainnista annettu oikeusministeriön 
asetus (454/2009) .  
4 § 
Päällikkötuomareita koskevat siirtymäsäännökset  
Ennen tämän lain voimaantuloa haettavaksi julistetun päällikkötuomarin viran täyttämisessä 
noudatetaan t ämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.  
Ennen tämän lain voimaantuloa vakinaiseen päällikkötuomarin virkaan nimitetty katsotaan 
eronneeksi virastaan siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty toisen tuomioistuimen 
päällikkötuomariksi 11 luvun 2 §:n 1 momentissa tarkoitetuksi määräajaksi. Tällaisella 
päällikkötuomarilla ei toimikauden päätyttyä ole oikeutta palata vakinaiseen 
päällikkötuomarin virkaan. Hänen oikeuteensa tulla toimikauden päätyttyä nimitetyksi 
vakinaiseen tuomarin virkaan s ovelletaan 11  luvun 13 §:ää.  
Ennen tämän lain voimaantuloa nimitetty vakinainen päällikkötuomari voidaan 
hakemuksestaan siirtää asianomaisessa tuomioistuimessa avoinna olevaan muuhun tuomarin 
virkaan, jos hän on toiminut päällikkötuomarin tehtävässä yhtäj aksoisesti vähintään 
seitsemän vuotta ja saavuttanut 63 vuoden iän. Päällikkötuomarin on ilmoitettava 
aikomuksestaan siirtyä muuhun tuomarin virkaan ennen viran auki julistamista. Siirtämisestä päättää nimittävä viranomainen. Tuomarin tehtävään siirtynyt p äällikkötuomari on 
lainkäyttöasiaa ratkaistaessa virkaikäjärjestyksessä päällikkötuomarin jälkeen virassa vanhin.  
5 § 
Muita tuomareita koskevat siirtymäsäännökset  
Tämän lain voimaan tullessa korkeimman hallinto -oikeuden hallintoneuvoksen nimike 
muuttuu oi keusneuvokseksi.  
Hovioikeuden tuomareita ovat myös tämän lain voimaan tullessa nimitettyinä olevat 
hovioikeudenlaamannit, ja vakuutusoikeuden tuomareita ovat tämän lain voimaan tullessa 
nimitettyinä olevat vakuutusoikeuden laamannit. Heihin sovelletaan, m itä 
hovioikeudenneuvoksesta tai vakuutusoikeustuomarista säädetään.  
Tämän lain voimaan tullessa hovioikeudenlaamannin tai vakuutusoikeuden laamannin 
virkaan nimitettynä olevalla on lain tultua voimaan oikeus toimia sellaisessa tehtävässä, jossa 
vaaditaan johtamistaitoa. Tässä tehtävässä toimiessaan he ovat tuomioistuimen johtoryhmän 
sekä 11  luvun 10   §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun kokoonpanon jäseniä.  
6 § 
Muuta henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset  
Tämän lain voimaan tullessa hovioikeuden viskaali n ja asessorin nimikkeet muuttuvat 
hovioikeuden esittelijäksi, hallinto -oikeussihteerin nimike hallinto -oikeuden esittelijäksi, 
markkinaoikeussihteerin nimike markkinaoikeuden valmistelijaksi, työtuomioistuimen 
sihteerin nimike työtuomioistuimen esittelijä ksi ja vakuutusoikeuden asessorin ja 
vakuutusoikeussihteerin nimikkeet vakuutusoikeuden esittelijäksi.  
Jos kumotun hovioikeuslain 9 §:ssä tarkoitettu esittelijä on nimetty asiassa hovioikeuden 
kokoonpanoon ennen tämän lain voimaantuloa, kokoonpano on asia ssa päätösvaltainen tämän 
lain tultua voimaan. Jos vakuutusoikeuden esittelijä on vakuutusoikeudessa käsiteltävässä 
asiassa lakimiesjäsenenä ennen tämän lain voimaantuloa, hän voi kuulua 
ratkaisukokoonpanoon tämän lain tultua voimaan.  
Ennen tämän lain voim aantuloa nimitettyyn käräjäviskaaliin sovelletaan kumotun 
käräjäoikeuslain 3 a, 3 b ja 4 a §:ää, 14 §:n 3 momenttia, 17 §:ää ja 20 §:n 2 momenttia.  
7 § 
Viittaukset aikaisempaan lakiin  
Jos muualla lainsäädännössä viitataan tämän lain voimaan tullessa voima ssa olleeseen 
lainkohtaan, sen asemesta sovelletaan tämän lain vastaavaa säännöstä.  
HE 7/2016 , LaVM 8/2016, EV 99/2016