ZAKON O 
INDUSTRIJSKOM
DIZAJNU
ZAKON O IZMJENAMA 
I DOPUNAMA  
ZAKONA O INDUSTRIJSKOM 
DIZAJNU*/**/***/****
NN 173/2003, 31. 10. 2003. (u primjeni 01. 01. 2004.)  
   *NN 76/2007, 23. 07. 2007. (u primjeni od 01. 06. 2008.)
** NN 30/2009, 09. 03. 2009. (u primjeni od 17. 03. 2009.)
*** NN 49/2011, 29. 04. 2011. (u primjeni od 07. 05. 2011.)
**** NN 46/2018, 18. 05. 2018. (u primjeni od 26. 05. 2018.)
Zagreb, svibanj 2018.3ZAKON O INDUSTRIJSKOM DIZAJNU
NOVOST DIZAJNA
Članak 4.
(1) Dizajn se smatra novim ako nijedan istovjetni 
dizajn nije bio učinjen dostupnim javnosti prije datuma 
podnošenja prijave za registraciju industrijskoga dizajna 
(u daljnjem tekstu: prijava industrijskoga dizajna) ili, ako 
je zatraženo pravo prvenstva, prije datuma priznatog 
prvenstva.
(2) Dizajni se smatraju istovjetnima ako se njihova 
obilježja razlikuju samo u nebitnim pojedinostima.
INDIVIDUALAN KARAKTER DIZAJNA
Članak 5.
(1) Smatra se da dizajn ima individualan karakter 
ako se ukupni dojam koji ostavlja na upućenog korisnika 
razlikuje od ukupnog dojma koji na takva korisnika 
ostavlja bilo koji dizajn koji je bio učinjen dostupnim 
javnosti prije datuma podnošenja prijave industrijskoga 
dizajna ili, ako je zatraženo pravo prvenstva, prije 
datuma priznatog prvenstva.
(2) Pri ocjeni individualnog karaktera dizajna mora 
se uzeti u obzir stupanj slobode koju je dizajner imao 
pri stvaranju dizajna.
OTKRIVANJE DIZAJNA
Članak 6.
(1) Smatra se da je dizajn bio učinjen dostupnim 
javnosti ako je objavljen slijedom registracije ili na drugi 
način, izložen ili upotrijebljen u trgovini ili otkriven na 
drugi način, osim ako ti događaji iz opravdanih razloga 
nisu mogli biti poznati u redovitom poslovanju poslovnim 
krugovima specijaliziranim u dotičnom sektoru, koji 
posluje u Republici Hrvatskoj, prije datuma podnošenja 
prijave industrijskoga dizajna ili, ako je zatraženo pravo 
prvenstva, prije datuma priznatog prvenstva. Ne smatra 
se da je dizajn učinjen dostupnim javnosti samo iz 
razloga što je otkriven trećoj osobi pod neizričitim ili 
izričitim uvjetima tajnosti.
(2) Otkrivanje dizajna neće se uzeti u obzir ako je 
dizajn za koji se zahtijeva zaštita učinjen dostupnim 
javnosti:
1. od strane dizajnera, njegova pravnoga sljednika 
ili treće osobe, kao rezultat danih podataka ili aktivnosti 
poduzetih od strane dizajnera ili njegova pravnoga 
sljednika,
2. tijekom razdoblja od 12 mjeseci prije datuma 
podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili, ako je 
zatraženo pravo prvenstva, prije datuma priznatog 
prvenstva.
(3) Odredba iz stavka 2. ovoga članka primijenit će 
se i ako je dizajn bio učinjen dostupnim javnosti kao DIO PRVI: OPĆE ODREDBE
PREDMET ZAKONA
Članak 1.
Ovim se Zakonom propisuju uvjeti za zaštitu dizaj ‑
na, uređuje se pravo na zaštitu, stjecanje industrijskoga 
dizajna, opseg i trajanje zaštite industrijskoga dizajna, 
isključiva prava koja proizlaze iz industrijskoga dizajna, 
postupak za registraciju industrijskoga dizajna, pro ‑
mjene na industrijskom dizajnu, prestanak vrijednosti 
i poništenje industrijskoga dizajna, međunarodna po ‑
hrana industrijskoga dizajna, građanskopravna zaštita 
i prekršajne odredbe.
ODREĐENJE POJMOVA
Članak 2.
Za potrebe ovoga Zakona izraz
1. »dizajn«  znači vanjski izgled proizvoda u cijelosti 
ili dijela proizvoda koji proizlazi iz njegovih obilježja, 
osobito, crta, kontura (obrisa), boja, oblika, teksture i/ili 
materijala samoga proizvoda i/ili njegove ornamentacije,
2. »proizvod«  znači bilo koji industrijski ili 
zanatski predmet uključujući, između ostalog, dijelove 
namijenjene uklapanju u složeni proizvod, pakiranje, 
opremu knjiga, grafičke simbole i tipografske oblike 
slova, ali isključujući računalne programe,
3. »složeni proizvod«  znači proizvod koji je 
sastavljen od više dijelova koji se mogu zamijeniti 
tako da dopuštaju rastavljanje i ponovno sastavljanje 
proizvoda.
Dio drugi: UVJETI ZA ZAŠTITU
UVJETI ZA ZAŠTITU
Članak 3.
(1) Industrijskim dizajnom štiti se dizajn u onoj mjeri 
u kojoj je nov i u kojoj ima individualan karakter.
(2) Dizajn koji je primijenjen na proizvod ili sadržan 
u proizvodu koji čini sastavni dio složenoga proizvoda 
smatra se novim i individualnog karaktera samo:
1. ako sastavni dio, nakon što je ugrađen u slože ‑
ni proizvod, ostaje vidljiv pri normalnoj upotrebi toga 
proizvoda,
2. u mjeri u kojoj ta vidljiva obilježja sastavnoga 
dijela samostalno udovoljavaju uvjetima novosti i indi ‑
vidualnosti karaktera.
(3) Normalna upotreba u smislu stavka 2. točke 1. 
ovoga članka znači upotrebu od strane krajnjega korisni ‑
ka proizvoda, koja ne uključuje održavanje, servisiranje 
ili popravak proizvoda.
NN 173/2003 (u primjeni od 01.01.2004.)4posljedica zlouporabe na štetu dizajnera ili njegova 
pravnoga sljednika.
DIZAJN UVJETOVAN TEHNIČKOM FUNKCIJOM I 
DIZAJN SPOJNIH ELEMENATA
Članak 7.
(1) Industrijskim dizajnom ne mogu se zaštititi 
obilježja izgleda proizvoda:
1. koja su isključivo uvjetovana njihovom tehničkom 
funkcijom ili
2. za koja je nužno reproduciranje u istom obliku i 
dimenzijama da bi se proizvod u kojem je dizajn sadržan 
ili na koji je dizajn primijenjen mogao mehanički spojiti 
drugim proizvodom, biti smješten u ili uz drugi proizvod 
ili oko njega, kako bi oba proizvoda mogla obavljati 
svoju funkciju.
(2) Neovisno o odredbi iz stavka 1. točke 2. ovoga 
članka, industrijski dizajn postojat će, pod uvjetima 
navedenim u članku 4. i članku 5. ovoga Zakona, na 
dizajnu čija je namjena omogućiti višestruko sklapanje 
ili povezivanje međusobno zamjenljivih proizvoda u 
modularnom sustavu.
DIZAJN PROTIVAN JAVNOM INTERESU ILI 
PRIHVAĆENIM MORALNIM NAČELIMA
Članak 8.
Industrijskim dizajnom ne može se zaštititi dizajn 
koji je protivan javnom interesu ili prihvaćenim moralnim 
načelima.
RAZLOZI ZA ODBIJANJE ZAŠTITE ILI ZA 
PRAVNU NEVALJANOST
Članak 9.
Odbit će se zahtjev za registraciju dizajna, odnosno 
registrirani industrijski dizajn bit će pravno nevaljan ako:
1. dizajn nije dizajn u smislu članka 2. točke 1. 
ovoga Zakona,
2. dizajn ne udovoljava uvjetima navedenim u 
članku od 3. do 8. ovoga Zakona,
3. podnositelj prijave ili nositelj industrijskoga 
dizajna nije ovlašten za stjecanje industrijskoga dizajna 
po ovom Zakonu,
4. je dizajn u sukobu s ranijim dizajnom koji je 
učinjen dostupnim javnosti nakon datuma podnošenja 
prijave industrijskoga dizajna ili, ako je zatraženo 
pravo prvenstva, nakon datuma priznatog prvenstva 
i koji je od ranijega datuma zaštićen registriranim 
industrijskim dizajnom u Republici Hrvatskoj ili prijavom 
industrijskoga dizajna,
5. je u stvaranju dizajna korišten znak razlikovanja, 
a nositelj toga ranijega prava imao je pravo zabraniti 
takvu upotrebu,
6. dizajn predstavlja neovlaštenu upotrebu djela 
koje je zaštićeno prema odredbama zakona koji uređuje 
područje autorskog i srodnih prava,
7. dizajn predstavlja nepriličnu upotrebu bilo kojeg 
od elemenata navedenog u članku 6.ter. Pariške konvencije za zaštitu industrijskog vlasništva (u daljnjem 
tekstu: Pariška konvencija), ili oznaka, obilježja ili 
grbova, koji nisu obuhvaćeni navedenim člankom 
Pariške konvencije, a koji su od osobitog interesa za 
Republiku Hrvatsku.
DIO TREĆI: PRAVO NA ZAŠTITU
DIZAJNER
Članak 10.
(1) Dizajner je fizička osoba koja je stvorila dizajn.
(2) Osoba koja je u stvaranju dizajna pružala samo 
tehničku pomoć, ne smatra se dizajnerom.
MORALNO PRAVO DIZAJNERA
Članak 11.
(1) Neovisno o tome je li podnositelj prijave ili nositelj 
prava, dizajner ima pravo biti naveden kao dizajner u 
svim dokumentima te prilikom javnih izlaganja njegova 
dizajna.
(2) Moralno pravo dizajnera je neprenosivo.
(3) Ako je više dizajnera sudjelovalo u stvaranju 
dizajna, pravo iz stavka 1. ovoga članka pripada svim 
dizajnerima, neovisno o njihovu doprinosu u stvaranju 
dizajna.
OVLAŠTENICI ZA STJECANJE 
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 12.
(1) Dizajner ili njegov pravni slijednik ovlašteni su za 
pokretanje postupka i stjecanje industrijskoga dizajna 
sukladno ovom Zakonu.
(2) Ako dizajner nije i podnositelj prijave 
industrijskoga dizajna, podnositelj prijave će se smatrati 
ovlaštenikom u smislu stavka 1. ovoga članka, dok se 
ne dokaže suprotno.
(3) Ako je dizajn stvoren na temelju ugovora 
o narudžbi, naručitelj toga dizajna ovlašten je za 
pokretanje postupka i stjecanje industrijskoga dizajna, 
ako ugovorom nije drukčije određeno.
(4) Ako je dizajn stvorio dizajner zaposlenik 
izvršavajući svoje obveze ili slijedeći upute poslodavca, 
poslodavac je ovlašten za pokretanje postupka i 
stjecanje industrijskoga dizajna, ako ugovorom nije 
drukčije određeno.
(5) Ako je dizajn stvoren zajedničkim radom više 
dizajnera, svim dizajnerima, odnosno njihovim pravnim 
sljednicima pripada zajedničko pravo na tom dizajnu te 
se svi smatraju ovlaštenicima u skladu sa stavkom 1. 
ovoga članka.
(6) Udio dizajnera u zajednički stvorenom dizajnu 
određuje se razmjerno stvarnom doprinosu koji je svaki 
od njih dao u stvaranju dizajna, ako ugovorom nije 
drukčije određeno.
(7) Ako udjeli dizajnera nisu određeni ili ako nisu 
odredivi u skladu sa stavkom 6. ovoga članka, smatrat 
će se da su jednaki.5JEDNAKOST POLOŽAJA OSOBA KOJE MOGU 
BITI NOSITELJI INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 13.
Strane pravne i fizičke osobe koje nemaju sjedište, 
odnosno prebivalište ili uobičajeno boravište na teritoriju 
Republike Hrvat‑ske uživaju zaštitu predviđenu ovim 
Zakonom, ako to proizlazi iz međunarodnih ugovora 
koji obvezuju Republiku Hrvatsku ili iz primjene načela 
uzajamnosti.
DIO ČETVRTI: STJECANJE, OPSEG I TRAJA -
NJE ZAŠTITE INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
STJECANJE INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 14.
(1) Industrijski dizajn stječe se donošenjem rješenja 
o registraciji industrijskoga dizajna i upisom u registar.
(2) Datum upisa u registar jednak je datumu 
donošenja rješenja o registraciji industrijskoga dizajna.
OPSEG ZAŠTITE
Članak 15.
(1) Zaštita koja proizlazi iz industrijskoga dizajna 
uključuje svaki dizajn koji na upućenog korisnika ne 
ostavlja drukčiji ukupni dojam.
(2) Pri procjeni opsega zaštite uzima se u obzir 
stupanj slobode koju je imao dizajner pri stvaranju 
dizajna.
TRAJANJE ZAŠTITE
Članak 16.
(1) Zaštita industrijskoga dizajna traje pet godina 
računajući od datuma podnošenja prijave industrijskoga 
dizajna.
(2) Zaštita industrijskoga dizajna može se 
produžavati za razdoblja od po pet godina, do najduže 
dvadeset pet godina računajući od datuma podnošenja 
prijave.
(3) Nositelj industrijskoga dizajna koji traži 
produženje zaštite dužan je tijekom posljednje godine 
trajanja razdoblja zaštite ili najkasnije šest mjeseci 
nakon isteka toga razdoblja podnijeti Zavodu zahtjev 
za produženje zaštite industrijskoga dizajna i uplatiti 
odgovarajuću pristojbu i naknadu troškova postupka 
održavanja.
(4) Novo razdoblje zaštite započinje danom isteka 
prethodnoga razdoblja zaštite.
(5) Upis produženja zaštite industrijskoga dizajna 
objavljuje se u službenom glasilu Zavoda.
(6) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za 
produženje zaštite industrijskoga dizajna propisuju se 
pravilnikom za provedbu ovoga Zakona (u daljnjem 
tekstu: Pravilnik).
 DIO PETI: ISKLJUČIVA PRAVA KOJA PROIZLAZE 
IZ INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
ISKLJUČIVA PRAVA
Članak 17.
(1) Nositelj industrijskoga dizajna ima isključivo 
pravo korištenja registriranoga dizajna i sprečavanja 
drugih osoba da se tim dizajnom koriste bez njegova 
odobrenja.
(2) Korištenje, u smislu stavka 1. ovoga članka, 
obuhvaća, posebice, izradu, ponudu, stavljanje u 
promet, uvoz, izvoz ili korištenje proizvoda u kojem 
je dizajn sadržan ili na koji je dizajn primijenjen ili 
skladištenje takva proizvoda u navedene svrhe.
(3) Ako je objava registriranoga industrijskoga 
dizajna odgođena u smislu članka 36. ovoga Zakona, 
za vrijeme trajanja odgode nositelj ima pravo spriječiti 
druge osobe u poduzimanju radnji iz stavka 2. ovoga 
članka samo ako je to korištenje rezultat kopiranja 
registriranoga dizajna.
OGRANIČENJA ISKLJUČIVIH PRAVA IZ 
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 18.
(1) Isključiva prava iz članka 17. ovoga Zakona ne 
mogu se ostvarivati u odnosu na:
1. radnje korištenja poduzete u privatne i 
nekomercijalne svrhe,
2. radnje poduzete u svrhu izvođenja pokusa ili
3. radnje reproduciranja, poduzete u svrhu citiranja 
ili obrazovanja, ako je to u skladu s dobrim poslovnim 
običajima i neopravdano ne nanosi štetu normalnoj 
upotrebi dizajna te ako se upućuje na njegov izvor.
(2) Uz radnje navedene u stavku 1. ovoga članka, 
isključiva prava koja proizlaze iz industrijskoga dizajna 
nakon njegove registracije ne mogu se ostvarivati u 
odnosu na:
1. opremu brodova i letjelica registriranih u drugoj 
državi, kada oni privremeno uđu na teritorij (akvatorij) 
Republike Hrvat‑ske,
2. uvoz zamjenskih dijelova i pribora u Republiku 
Hrvatsku radi popravaka tih brodova i letjelica,
3. izvođenje popravaka tih brodova ili letjelica.
PRETHODNA UPOTREBA
Članak 19.
(1) Pravo prethodne upotrebe ima svaka treća osoba 
koja može dokazati da je prije datuma podnošenja 
prijave industrijskoga dizajna ili prije datuma priznatog 
prvenstva, ako je zatraženo, na području Republike 
Hrvatske u dobroj vjeri počela upotrebljavati dizajn 
uključen u opseg zaštite registriranoga dizajna ili je 
obavila uvjerljive i djelotvorne pripreme u tu svrhu te ako 
taj dizajn nije nastao kopiranjem zaštićenoga dizajna.
(2) Na temelju prava prethodne upotrebe, treća 
osoba ovla‑štena je upotrebljavati dizajn u svrhe 
na koje se ta upotreba odnosila ili u svrhu koje su 6obavljene uvjerljive i djelotvorne pripreme prije datuma 
podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili prije datuma 
priznatog prvenstva, ako je prvenstvo zatraženo.
(3) Osoba koja ima pravo prethodne upotrebe ne 
može drugoj osobi dati licencu za upotrebu dizajna.
(4) Pravo prethodne upotrebe ne može se prenositi, 
osim kada je treća osoba poduzetnik, zajedno s 
prijenosom oblika poduzetništva u okviru kojeg su 
poduzimane radnje upotrebe ili priprema, u smislu 
stavka 1. ovoga članka.
ISCRPLJENJE PRAVA
Članak 20.
(1) Iscrpljenje prava na zabranu uporabe proizvoda 
koji sadržava dizajn nastupa njegovim stavljanjem na 
tržište Republike Hrvatske od strane samog nositelja 
industrijskog dizajna ili uz njegovo odobrenje.
(2) Iscrpljenje prava iz stavka 1. ovoga članka može 
se proširiti i na teritorij izvan Republike Hrvatske, ako 
je to određeno međunarodnim ugovorima koji obvezuju 
Republiku Hrvatsku.
DIO ŠESTI: ODNOS PREMA DRUGIM  
OBLICIMA ZAŠTITE
PRIMJENA DRUGIH PROPISA
Članak 21.
Odredbe ovoga Zakona ne utječu na primjenu 
drugih propisa koji se odnose na žigove ili druge 
znakove razlikovanja, patente te propisa koji uređuju 
građanskopravnu odgovornost ili nepošteno tržišno 
natjecanje.
ODNOS PREMA AUTORSKOM PRAVU
Članak 22.
Dizajn koji je zaštićen industrijskim dizajnom bit će 
također pogodan i za autorskopravnu zaštitu od trenutka 
njegova stvaranja ili fiksiranja u bilo kojem obliku, ako 
udovoljava uvjetima određenim zakonom koji uređuje 
područje autorskog i srodnih prava.
DIO SEDMI: POSTUPAK ZA REGISTRACIJU  
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
OVLAŠTENJA ZAVODA
Članak 23.
(1) Upravne poslove koji se odnose na registraciju 
industrijskoga dizajna obavlja Državni zavod za 
intelektualno vlasništvo (u daljnjem tekstu: Zavod).
(2) Protiv upravnih akata koje donosi Zavod nije 
dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.
POKRETANJE POSTUPKA ZA  
REGISTRACIJU INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 24.
Postupak za registraciju industrijskoga dizajna pokreće se podnošenjem prijave industrijskoga dizajna 
Zavodu.
SADRŽAJ PRIJAVE INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 25.
(1) Prijava industrijskoga dizajna treba sadržavati:
1. zahtjev za registraciju industrijskoga dizajna,
2. podatke o podnositelju prijave,
3. prikaz dizajna, koji treba biti prikladan za 
reproduciranje. Ako je predmet prijave dvodimenzionalni 
dizajn, a prijava sadržava zahtjev za odgodu objave u 
smislu članka 36. ovoga Zakona, prikaz dizajna može 
biti nadomješten uzorkom.
(2) Prijava industrijskoga dizajna također treba 
sadržavati:
1. naznaku proizvoda u kojem bi dizajn trebao biti 
sadržan ili na koji bi dizajn trebao biti primijenjen,
2. podatke o ovlaštenom zastupniku s urednom 
punomoći, ako ga podnositelj prijave ima,
3. podatke o zajedničkom predstavniku, ako je 
podnesena zajednička prijava.
(3) Prijava industrijskoga dizajna može sadržavati:
1. opis kojim se pobliže objašnjava prikaz ili uzorak,
2. zahtjev za odgodu objave registriranoga 
industrijskoga dizajna u smislu članka 36. ovoga 
Zakona,
3. klasifikaciju proizvoda (naznaku razreda) u kojem 
bi dizajn trebao biti sadržan ili na koji bi dizajn trebao 
biti primijenjen, u skladu s Lokarnskim sporazumom o 
ustanovljenju međunarodne klasifikacije za industrijski 
dizajn (u daljnjem tekstu: Međunarodna klasifikacija),
4. podatke o dizajneru ili dizajnerima ili navod da 
dizajner, odnosno dizajneri ne žele biti navedeni,
5. podatke i dokaze o prvenstvu iz članka 29. ili 
članka 30. ovoga Zakona.
(4) Sastojci koje prijava industrijskoga dizajna 
treba, odnosno može sadržavati detaljnije se uređuju 
Pravilnikom.
(5) Podaci koji su sadržani u sastojcima prijave 
industrijskoga dizajna navedeni u stavku 2. točki 1. i 
stavku 3. točki 1. i 3. ovoga članka nemaju utjecaja na 
opseg zaštite dizajna.
VIŠESTRUKA PRIJAVA  
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 26.
(1) Ako prijava industrijskoga dizajna sadržava 
zahtjev za registraciju više dizajna (u daljnjem tekstu: 
višestruka prijava), svi proizvodi u kojima bi dizajn 
trebao biti sadržan ili na koje bi dizajn trebao biti 
primijenjen moraju se odnositi na proizvode svrstane 
u jedan razred po Međunarodnoj klasifikaciji.
(2) U višestrukoj prijavi treba biti naznačen ukupan 
broj dizajna za koje se zahtijeva zaštita.
(3) Sa svakim dizajnom sadržanim u višestrukoj 
prijavi, kao i nakon njegove registracije, može se 
postupati samostalno, u svrhu primjene odredaba 
ovoga Zakona. Dizajn može samostalno biti, posebice, 
predmet ostvarivanja prava, ugovora o licenciji, zaloga i 7ovrhe, stečaja, odreknuća, produženja zaštite, prijenosa 
prava, odgode objave ili proglašavanja ništavim.
RAZDVAJANJE VIŠESTRUKE PRIJAVE
Članak 27.
(1) Podnositelj prijave može podijeliti višestruku 
prijavu u dvije ili više prijava tako da se svaka odnosi 
na jedan ili više dizajna proizvoda.
(2) Prijava koja je nastala izdvajanjem iz višestruke 
prijave zadržava pravo prvenstva te prijave.
(3) Daljnji uvjeti za razdvajanje višestruke prijave 
uredit će se Pravilnikom.
PRVENSTVO
Članak 28.
Podnositelj prijave industrijskoga dizajna s ranijim 
datumom podnošenja ima prvenstvo u odnosu na 
svakoga drugog podnositelja koji kasnije podnese 
prijavu industrijskoga dizajna za istovjetni dizajn.
UNIJSKO PRAVO PRVENSTVA
Članak 29.
(1) Ako je podnositelj prijave industrijskoga 
dizajna prvi put podnio prijavu u nekoj državi članici 
međunarodne unije utemeljene Pariškom konvencijom 
(u daljnjem tekstu: Pariška unija) ili Svjetske trgovinske 
organizacije, može se, prilikom podnošenja prijave 
za istovjetni industrijski dizajn u Republici Hrvatskoj, 
pozvati na datum prvoga podnošenja, pod uvjetom da 
prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku od šest 
mjeseci od toga datuma.
(2) Podnositelj prijave koji se poziva na unijsko 
pravo prvenstva mora u prijavi koju podnosi Zavodu 
navesti bitne podatke o prijavi na koju se poziva 
(država, datum i broj prijave) te najkasnije u roku od tri 
mjeseca od dana podnošenja prijave Zavodu priložiti 
prijepis prve prijave ovjeren od nadležnoga tijela države 
članice Pariške unije ili Svjetske trgovinske organizacije 
i prijevod prijepisa na hrvatski jezik.
(3) Ako podnositelj prijave ne udovolji uvjetima 
navedenim u stavku 2. ovoga članka, smatrat će se da 
prvenstvo nije ni zatraženo.
IZLOŽBENO PRAVO PRVENSTVA
Članak 30.
(1) Ako je podnositelj prijave izlagao proizvode u 
kojima je dizajn sadržan ili na koje je dizajn primijenjen 
na službenoj ili službeno priznatoj međunarodnoj izložbi 
u Republici Hrvatskoj ili u nekoj od država članica 
Pariške unije ili Svjetske trgovinske organizacije, može 
zahtijevati da mu se kao datum prve prijave prizna 
datum prvoga dana izlaganja proizvoda, pod uvjetom 
da prijavu u Republici Hrvatskoj podnese u roku od šest 
mjeseci od toga datuma.
(2) Podnositelj prijave koji se poziva na izložbeno 
pravo prvenstva dužan je uz prijavu koju podnosi Zavodu podnijeti potvrdu izdanu od strane nadležnoga 
tijela države članice Pariške unije ili Svjetske trgovinske 
organizacije iz koje su vidljivi podaci o vrsti izložbe, 
mjestu njezina održavanja, datumu otvaranja i zatvaranja 
i prvom danu izlaganja proizvoda navedenih u prijavi te 
dokaz o istovjetnosti izlaganoga i prijavljenoga dizajna 
proizvoda.
(3) Ako podnositelj prijave ne udovolji uvjetima 
navedenim u stavku 2. ovoga članka, smatrat će se da 
prvenstvo nije ni zatraženo.
UTVRĐIVANJE DATUMA PODNOŠENJA 
PRIJAVE INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 31.
(1) Nakon primitka prijave industrijskoga dizajna 
Zavod ispituje udovoljava li prijava uvjetima za priznanje 
datuma podnošenja iz članka 25. stavka 1. ovoga 
Zakona.
(2) Ako prijava ne udovoljava uvjetima za priznanje 
datuma podnošenja, Zavod poziva podnositelja da u 
roku od 60 dana od dana primitka poziva ukloni utvrđene 
nedostatke.
(3) Ako podnositelj prijave u propisanom roku ukloni 
sve utvrđene nedostatke u skladu s pozivom iz stavka 
2. ovoga članka, Zavod utvrđuje da je datum primitka 
zahtijevanih ispravaka datum podnošenja prijave.
(4) Ako podnositelj prijave industrijskoga dizajna u 
određenom roku ne postupi po pozivu i ne ukloni sve 
utvrđene nedostatke, prijava se zaključkom odbacuje.
(5) Nakon utvrđivanja datuma podnošenja prijave 
Zavod poziva podnositelja koji nije dostavio dokaz o 
plaćenoj upravnoj pristojbi i naknadi troškova da u roku 
od 15 dana od dana primitka poziva dostavi te dokaze.
(6) Ako podnositelj prijave ne postupi po pozivu 
Zavoda iz stavka 5. ovoga članka, prijava se zaključkom 
odbacuje.
FORMALNO ISPITIVANJE PRIJAVE 
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA S UTVRĐENIM 
DATUMOM PODNOŠENJA
Članak 32.
(1) Formalnim ispitivanjem prijave industrijskoga 
dizajna Zavod utvrđuje udovoljava li prijava uvjetima iz 
članka 25. stavka 2. ovoga Zakona, odnosno uvjetima iz 
članka 26. i članka 27. ovoga Zakona, ako je podnesena 
višestruka prijava.
(2) Ako prijava industrijskoga dizajna ne udovoljava 
uvjetima iz stavka 1. ovoga članka, Zavod poziva 
podnositelja prijave da u roku od 60 dana uredi prijavu.
(3) Na zahtjev podnositelja prijave industrijskoga 
dizajna, rok iz stavka 2. ovoga članka može se produžiti 
najviše za 60 dana.
(4) Ako podnositelj prijave industrijskoga dizajna u 
određenom roku ne postupi po pozivu Zavoda i ne uredi 
prijavu, prijava se zaključkom odbacuje.8RJEŠENJE O ODBIJANJU REGISTRACIJE 
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 33.
(1) Zavod će donijeti rješenje o odbijanju registracije 
industrijskoga dizajna:
1. ako dizajn ne udovoljava uvjetima navedenim u 
članku 2. točki 1. ovoga Zakona, primjenom članka 9. 
točke 1. ovoga Zakona,
2. ako dizajn ne udovoljava uvjetima navedenim u 
članku 8. ovoga Zakona, primjenom članka 9. točke 2. 
ovoga Zakona,
3. iz razloga navedenih u članku 9. točki 7. ovoga 
Zakona.
(2) Zavod može donijeti rješenje o djelomičnom 
odbijanju registracije industrijskoga dizajna, iz razloga 
navedenih u stavku 1. točki 2. i 3. ovoga članka ako 
dizajn u tom obliku udovoljava uvjetima za registraciju 
i ako je zadržana istovjetnost dizajna.
(3) Rješenje o odbijanju registracije industrijskoga 
dizajna ne može se donijeti ako podnositelj prijave 
prethodno nije pisanim putem obaviješten o razlozima 
odbijanja i pozvan da odustane od prijave ili da se očituje 
o razlozima zbog kojih se registracija odbija.
(4) Podnositelj prijave industrijskoga dizajna ima 
pravo u roku od 60 dana od dana primitka pisane 
obavijesti iz stavka 3. ovoga članka očitovati se o 
razlozima odbijanja registracije te podnijeti dokaze o 
mogućim novim činjenicama koje bi mogle utjecati na 
konačnu odluku Zavoda.
(5) Na zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 4. 
ovoga članka može se produžiti najviše za 60 dana.
RJEŠENJE O REGISTRACIJI INDUSTRIJSKOGA 
DIZAJNA
Članak 34.
Ako dizajn proizvoda nije isključen iz zaštite u 
smislu članka 33. stavka 1. ovoga Zakona i ako je 
plaćena naknada troškova postupka održavanja za prvo 
petogodišnje razdoblje zaštite industrijskoga dizajna, 
Zavod će donijeti rješenje o registraciji industrijskoga 
dizajna i upisati industrijski dizajn u registar.
OBJAVA INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 35.
(1) Podaci o industrijskom dizajnu objavljuju se u 
službenom glasilu Zavoda najkasnije tri mjeseca od 
datuma upisa industrijskoga dizajna u registar.
(2) Podaci koji se objavljuju u službenom glasilu 
Zavoda propisuju se Pravilnikom.
ODGODA OBJAVE INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 36.
(1) Podnositelj prijave industrijskoga dizajna može 
istodobno s prijavom podnijeti i zahtjev za odgodu 
objave registriranoga dizajna za razdoblje od 12 
mjeseci, računajući od datuma podnošenja prijave i zahtjeva Zavodu ili, ako je zatraženo pravo prvenstva, 
od datuma priznatog prvenstva.
(2) Ako je zatražena odgoda objave industrijskoga 
dizajna, u službenom glasilu Zavoda objavit će se, 
na način propisan Pravilnikom, samo činjenica da je 
industrijski dizajn registriran.
(3) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka Zavod će, 
nakon isteka razdoblja odgode objave industrijskoga 
dizajna ili bilo kojeg ranijeg datuma na zahtjev nositelja 
prava, pozvati nositelja industrijskoga dizajna da u roku 
od 30 dana od dana primitka poziva dostavi fotografije 
ili grafičke prikaze dizajna iz prijave, u smislu odredbe 
iz članka 25. stavka 1. točke 3. ovoga Zakona.
(4) Ako nositelj industrijskoga dizajna ne udovolji 
pozivu iz stavka 3. ovoga članka ili ako nije plaćena 
naknada troškova postupka održavanja za prvo 
petogodišnje razdoblje zaštite industrijskoga dizajna, 
smatrat će se da industrijski dizajn od početka nije 
proizvodio pravne učinke.
(5) Ako je riječ o višestrukoj prijavi, stavak 1. i stavak 
3. ovoga članka mogu se primijeniti i na samo neke 
dizajne sadržane u toj prijavi.
ISPRAVA O INDUSTRIJSKOM DIZAJNU
Članak 37.
(1) Na zahtjev nositelja industrijskoga dizajna i 
uz uvjet da je prethodno plaćena propisana naknada 
troškova za izdavanje isprave o industrijskom dizajnu, 
Zavod nositelju industrijskoga dizajna izdaje ispravu 
najkasnije tri mjeseca od datuma objave industrijskoga 
dizajna u službenom glasilu Zavoda.
(2) Podaci koje sadržava isprava o industrijskim 
dizajnu propisuju se Pravilnikom.
DIO OSMI: PROMJENE NA  
INDUSTRIJSKOM DIZAJNU
UPIS PROMJENA
Članak 38.
(1) Na zahtjev podnositelja prijave industrijskoga 
dizajna ili nositelja industrijskoga dizajna, Zavod upisuje 
u registar sve promjene koje se odnose na promjenu 
osobnoga imena ili mjesta prebivališta ako je riječ o 
fizičkoj osobi, odnosno tvrtke ili sjedišta ako je riječ o 
pravnoj osobi, kao i druge promjene do kojih je došlo 
nakon podnošenja prijave industrijskoga dizajna ili 
nakon registracije industrijskoga dizajna, pod uvjetom 
da one odgovaraju pravom stanju i nemaju utjecaja na 
sam industrijski dizajn.
(2) Promjene upisane u registar industrijskoga 
dizajna objavljuju se u službenom glasilu Zavoda.
(3) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis 
promjena iz stavka 1. ovoga članka propisuju se 
Pravilnikom.9LICENCIJA
Članak 39.
(1) Industrijski dizajn može biti predmetom licencija 
u cijelosti ili djelomično, a licencija se može dati za cijeli 
teritorij ili za dio teritorija Republike Hrvatske.
(2) Ugovor o licenciji mora biti sastavljen u pisanom 
obliku.
(3) Licencija može biti isključiva ili neisključiva.
(4) Nositelj industrijskoga dizajna može se pozvati 
na prava koja proizlaze iz industrijskoga dizajna protiv 
stjecatelja licencije koji krši neku od odredaba iz ugovora 
o licenciji, u odnosu na trajanje licencije, registracijom 
obuhvaćen oblik u kojem se industrijskim dizajnom 
može koristiti, opseg proizvoda za koje je licencija dana, 
teritorij na kojem se industrijskim dizajnom može koristiti 
i u odnosu na kakvoću proizvedenih proizvoda.
(5) Stjecatelj neisključive licence može pokretati 
postupke zbog povrede industrijskoga dizajna samo uz 
pristanak nositelja industrijskoga dizajna, ako ugovorom 
o licenciji nije drukčije određeno.
(6) Ako nositelj industrijskoga dizajna, nakon što ga 
je stjecatelj isključive licencije pisanim putem obavijestio 
o povredi industrijskoga dizajna te mu ostavio rok za 
pokretanje postupka, ne pokrene takav postupak u 
navedenom roku, stjecatelj isključive licencije može 
sam pokrenuti postupak zbog povrede industrijskoga 
dizajna, ako ugovorom o licenci nije drukčije određeno.
(7) Upis licence u registar izvršit će se na zahtjev 
nositelja prava industrijskoga dizajna ili na zahtjev 
stjecatelja licencije, uz uvjet da je Zavodu dostavljen 
ovjerovljeni prijepis ugovora o licenci ili ovjerovljeni 
izvadak iz ugovora ili izvornik potvrde o davanju licencije 
potpisan od davatelja i stjecatelja licence.
(8) Licencija ima učinak prema trećim osobama 
nakon upisa u registar.
(9) Upis licencije objavljuje se u službenom glasilu 
Zavoda.
(10) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis 
licencije propisuju se Pravilnikom.
ZALOG I OVRHA
Članak 40.
(1) Industrijski dizajn može biti predmetom zaloga 
i ovrhe.
(2) Na zahtjev jedne od stranaka, prava iz stavka 
1. ovoga članka upisuju se u registar.
(3) Upis zaloga i ovrhe objavljuje se u službenom 
glasilu Zavoda.
(4) Zalog i ovrha imaju učinak prema trećim 
osobama nakon upisa u registar.
(5) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis 
zaloga i ovrhe propisuju se Pravilnikom.
STEČAJ
Članak 41.
Kad je industrijski dizajn predmet stečaja, na zahtjev 
nadležnoga tijela taj se podatak upisuje u registar i 
objavljuje u službenom glasilu Zavoda.PRIJENOS PRAVA
Članak 42.
(1) Podnositelj prijave industrijskoga dizajna i 
nositelj industrijskoga dizajna mogu prenijeti svoje pravo 
iz prijave ili svoj industrijski dizajn na druge osobe, u 
cijelosti ili djelomično.
(2) Na zahtjev jedne od stranaka, prijenos prava 
upisuje se u registar, uz uvjet da je Zavodu dostavljen 
ovjerovljeni prijepis ugovora o prijenosu prava ili 
ovjerovljeni izvadak iz ugovora ili izvornik potvrde o 
prijenosu prava, potpisan od obje stranke.
(3) Prijenos prava ima učinak prema trećim 
osobama nakon upisa u registar.
(4) Upis prijenosa industrijskoga dizajna objavljuje 
se u službenom glasilu Zavoda.
(5) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis 
prijenosa prava propisuju se Pravilnikom.
DIO DEVETI: PRESTANAK VRIJEDNOSTI I PO -
NIŠTAJ INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
PRESTANAK VRIJEDNOSTI  
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
Članak 43.
(1) Industrijski dizajn prestaje vrijediti:
1. istekom roka zaštite iz članka 16. ovoga Zakona,
2. na temelju izjave nositelja o odricanju od 
industrijskoga dizajna, u kojem slučaju industrijski 
dizajn prestaje vrijediti od dana podnošenja Zavodu 
pisane izjave o odricanju. Ako je u registar upisana 
licencija, odricanje od industrijskoga dizajna upisat će 
se u registar samo ako nositelj industrijskoga dizajna 
dokaže da je stjecatelja licencije obavijestio o svojoj 
namjeri da se odrekne industrijskoga dizajna.
(2) Prestanak vrijednosti industrijskoga dizajna 
upisuje se u registar industrijskoga dizajna i objavljuje 
u službenom glasilu Zavoda, na način propisan 
Pravilnikom.
RJEŠENJE O PROGLAŠAVANJU 
INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA NIŠTAVIM
Članak 44.
(1) Postupak za proglašavanje industrijskoga 
dizajna ništavim provodi Zavod.
(2) Zavod će donijeti rješenje o proglašavanju 
industrijskoga dizajna ništavim ako se utvrdi da nisu 
postojali uvjeti za registraciju industrijskoga dizajna 
predviđeni ovim Zakonom.
(3) Industrijski dizajn može se proglasiti ništavim 
iz razloga navedenih u članku 9. ovoga Zakona, i to 
za sve vrijeme trajanja zaštite, kao i nakon prestanka 
vrijednosti industrijskoga dizajna.
(4) Industrijski dizajn može se proglasiti djelomično 
ništavim iz razloga navedenih u članku 9. točkama 2., 
5., 6. i 7. ovoga Zakona, ako u tom obliku udovoljava 
uvjetima za registraciju i ako je zadržana istovjetnost 
dizajna.
(5) Na razlog naveden u članku 9. točki 3. ovoga 10Zakona može se pozvati samo osoba koja je po 
odredbama ovoga Zakona ovlaštena za stjecanje 
industrijskoga dizajna.
(6) Na razlog naveden u članku 9. točki 4. 
ovoga Zakona može se pozvati osoba čije je pravo 
povrijeđeno, podnositelj prijave, Zavod po službenoj 
dužnosti te državni odvjetnik.
(7) Na razloge navedene u članku 9. točki 5. i 6. 
ovoga Zakona može se pozvati samo osoba čije je 
pravo povrijeđeno.
(8) Na razlog naveden u članku 9. točki 7. ovoga 
Zakona može se pozvati osoba ili nadležno tijelo kojih 
se takvo korištenje tiče, Zavod po službenoj dužnosti 
te državni odvjetnik.
(9) Ne dovodeći u pitanje odredbe iz stavka 5., 6., 7. i 
8. ovoga članka, zahtjev za proglašavanje industrijskoga 
dizajna ništavim može podnijeti zainteresirana osoba, 
državni odvjetnik, a industrijski dizajn može poništiti i 
Zavod po službenoj dužnosti.
(10) Zahtjev za proglašavanje industrijskoga 
dizajna ništa‑vim mora biti podnesen kako je propisano 
Pravilnikom.
(11) Ako je industrijski dizajn proglašen ništavim, 
poništavaju se sve pravne posljedice koje je industrijski 
dizajn pro‑izveo.
(12) Proglašavanje industrijskoga dizajna ništavim 
upisuje se u registar industrijskoga dizajna i objavljuje 
u službenom glasilu Zavoda.
DIO DESETI: ZAJEDNIČKE ODREDBE  
O POSTUPKU PRED ZAVODOM
DRUGI PROPISI KOJI SE PRIMJENJUJU U 
POSTUPKU PRED ZAVODOM
Članak 45.
Za pojedina pitanja iz postupka, koja nisu uređena 
ovim Zakonom, primjenjivat će se Zakon o općem 
upravnom postupku.
PRISTOJBE I NAKNADE TROŠKOVA POSTUPKA
Članak 46.
(1) Za postupke propisane ovim Zakonom plaćaju 
se pristojbe i naknade troškova postupka u skladu s 
posebnim propisima.
(2) Ako pristojbe ili naknade troškova iz stavka 1. 
ovoga članka ne budu plaćene, prijava ili zahtjev će se 
odbaciti, a u slučaju neplaćanja odgovarajuće pristojbe 
ili naknade troškova za produženje zaštite industrijskoga 
dizajna, industrijski dizajn prestaje vrijediti.
SVJEDODŽBA O PRAVU PRVENSTVA
Članak 47.
Na zahtjev podnositelja prijave industrijskoga 
dizajna ili nositelja industrijskoga dizajna, te nakon 
uplate propisane pristojbe i naknade troškova, Zavod 
izdaje svjedodžbu o pravu prvenstva.REGISTRI
Članak 48.
(1) Zavod vodi registar prijava industrijskoga dizajna 
i registar industrijskoga dizajna.
(2) Registar industrijskoga dizajna je javan, a podaci 
iz registra prijava nisu dostupni uvidu javnosti.
(3) Na zahtjev zainteresirane osobe, te nakon uplate 
propisane pristojbe i naknade troškova, Zavod izdaje 
izvadak i ispis iz registra industrijskoga dizajna.
(4) Podaci koji se upisuju u registre iz stavka 1. 
ovoga članka propisuju se ovim Zakonom i Pravilnikom.
SLUŽBENO GLASILO ZAVODA
Članak 49.
Zavod izdaje službeno glasilo u kojem se objavljuju 
svi podaci čija je objava propisana ovim Zakonom i 
Pravilnikom.
PRETRAŽIVANJE
Članak 50.
Zavod obavlja, na zahtjev zainteresirane osobe, 
usluge pretraživanja novosti registriranoga industrijskoga 
dizajna s učinkom u Republici Hrvatskoj.
ZASTUPANJE
Članak 51.
Strane pravne i fizičke osobe koje nemaju sjedište, 
odnosno prebivalište ili uobičajeno boravište u Republici 
Hrvatskoj mogu ostvarivati prava iz ovoga Zakona u 
postupku pred Zavodom samo preko zastupnika koji 
su u skladu s posebnim propisima upisani u registar 
zastupnika, koji se vodi pri Zavodu.
DIO JEDANAESTI: MEĐUNARODNA  
POHRANA INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA
MEĐUNARODNA POHRANA INDUSTRIJSKOGA 
DIZAJNA
Članak 52.
(1) Međunarodna pohrana industrijskoga dizajna 
provodi se u skladu s odredbama Haškog sporazuma 
o međunarodnoj pohrani industrijskoga dizajna od 6. 
studenoga 1925., revidiranog u Hagu 28. studenoga 
1960. i dopunjenog u Stockholmu 14. srpnja 1967., 
s izmjenama od 28. rujna 1979., u daljnjem tekstu 
»Haškog sporazuma«.
(2) Međunarodna pohrana može se izvršiti izravno 
kod Međunarodnog ureda Svjetske organizacije za 
intelektualno vlasništvo.
(3) U skladu sa člankom 8. Haškog sporazuma, 
odredbe ovoga Zakona na odgovarajući se način 
primjenjuju na zahtjeve podnesene u skladu s 
odredbama Haškog sporazuma kojima se traži zaštita 
industrijskoga dizajna u Republici Hrvatskoj, uz iznimku 
članka 34. i članka 35. stavka 1. ovoga Zakona.11DIO DVANAESTI: GRAĐANSKOPRAVNA 
ZAŠTITA
TUŽBA ZBOG POVREDE PRAVA
Članak 53.
(1) Nositelj industrijskoga dizajna, ako su mu 
povrijeđena ili ugrožena prava iz članka 17. ovoga 
Zakona, može tužbom zahtijevati od nadležnoga suda:
1. utvrđivanje postojanja povrede industrijskoga 
dizajna,
2. zabranu izvršene ili namjeravane povrede 
industrijskoga dizajna,
3. uklanjanje stanja nastalog izvršenom povredom 
industrijskoga dizajna, uključujući oduzimanje i uništenje 
predmeta kojima se vrši povreda industrijskoga dizajna,
4. naknadu štete,
5. objavljivanje presude na trošak tuženika,
6. upotrebu oduzetih predmeta.
(2) Postupak povodom tužbe u smislu stavka 1. 
ovoga članka je hitan.
(3) U postupku zbog povrede prava iz industrijskoga 
dizajna, tuženik može dokazivati da registrirani 
industrijski dizajn nije pravno valjan iz razloga navedenih 
u članku 9. ovoga Zakona.
ZASTARA
Članak 54.
Tužba zbog povrede prava iz industrijskoga dizajna 
može se podnijeti u roku od tri godine od saznanja za 
povredu i počinitelja, a najkasnije pet godina od izvršene 
povrede.
PRIVREMENE MJERE
Članak 55.
(1) Ako nositelj industrijskoga dizajna učini 
vjerojatnim da je njegovo pravo povrijeđeno ili da postoji 
opasnost od povrede, može od suda zahtijevati:
1. izricanje privremene mjere zabrane obavljanja 
radnji kojima se vrijeđa pravo nositelja industrijskoga 
dizajna,
2. privremeno oduzimanje predmeta koji protupravno 
sadržavaju, čine ili u bitnome oponašaju industrijski 
dizajn ili njihovo isključenje iz prometa,
3. mjere za osiguranje dokaza o predmetima iz 
točke 2. ovoga stavka i mjere za očuvanje postojećega 
stanja.
(2) Nositelj industrijskoga dizajna može zahtijevati 
izricanje privremenih mjera i prije podnošenja tužbe, 
uz uvjet da tužbu podnese u roku od 20 radnih dana ili 
31 kalendarskoga dana, ovisno o tome koji je rok dulji.
(3) Ako nositelj industrijskoga dizajna ne podnese 
tužbu u roku iz stavka 2. ovoga članka, sud može na 
temelju zahtjeva tuženika postupak obustaviti i ukinuti 
zahtijevane mjere.
(4) Sud može odrediti privremene mjere bez 
saslušavanja osobe protiv koje se mjere izriču ako je to 
potrebno, a posebno u slučajevima kada bi odlaganje 
imalo za vjerojatnu posljedicu nenadoknadivu štetu za nositelja prava ili u slučajevima kada postoji očigledna 
opasnost od uništenja dokaza.
(5) Na pitanja u pogledu određivanja privremenih 
mjera koja nisu uređena ovim Zakonom primjenjuju se 
odgovarajuće odredbe Ovršnoga zakona.
NAKNADA ŠTETE
Članak 56.
(1) Sud može odrediti nositelju industrijskoga 
dizajna da nadoknadi štetu, ako se dokaže da su 
zahtijevane mjere iz članka 55. stavka 1. ovoga Zakona 
bile neutemeljene.
(2) Sud može odrediti nositelju industrijskoga 
dizajna polog odgovarajućega novčanog iznosa radi 
osiguranja osobe protiv koje se izriče privremena mjera.
SUDSKO PRIZNANJE I PRIJENOS PRAVA
Članak 57.
(1) Ako je prijavu industrijskoga dizajna podnijela 
neovlaštena osoba ili je industrijski dizajn upisan u 
registar na ime neovlaštene osobe suprotno odredbama 
iz članka 12. ovoga Zakona, ovlaštena osoba može 
podnijeti sudu zahtjev za priznanje na zakonu 
utemeljenih ovlasti i/ili za prijenos pripadajućih prava 
u cijelosti ili djelomično, neovisno o drugim pravima i 
zahtjevima koji proizlaze iz industrijskoga dizajna.
(2) Ovlaštena osoba iz stavka 1. ovoga članka može 
pokrenuti sudski postupak u roku od tri godine od dana 
objave registracije dizajna, a u slučaju kada sud utvrdi 
da neovlaštena osoba nije postupala u dobroj vjeri, za 
sve vrijeme trajanja zaštite industrijskoga dizajna.
(3) Ako sud donese pravomoćnu odluku o priznanju 
i prijenosu prava iz ovoga članka, prava licence i druga 
prava upisana u korist trećih osoba prestaju danom 
upisa nastalih promjena u registar. Ako su se prije 
priznanja prava iz ovoga članka neovlašteni nositelj 
prava ili korisnik licence koristili pravom ili obavili 
uvjerljive pripreme za korištenje prava u dobroj vjeri, 
mogu dobiti pravo neisključive licence u roku i pod 
uvjetima uobičajeno potrebnim za korištenje prava, ako 
to zahtijevaju u roku od tri mjeseca od dana primitka 
obavijesti koju im uputi Zavod nakon upisa novoga 
nositelja prava.
(4) Zavod će upisati u registar utvrđene činjenice 
iz dostavljene pravomoćne sudske odluke i druge 
promjene iz ovoga članka te ih objaviti u službenom 
glasilu Zavoda.
DIO TRINAESTI: PREKRŠAJNE ODREDBE
PREKRŠAJI
Članak 58.
(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 
kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja 
izrađuje, nudi, stavlja na tržište (u promet), uvozi, izvozi 
ili koristi proizvod u kojem je sadržan tuđi industrijski 
dizajn ili na koji je primijenjen tuđi industrijski dizajn ili 
skladišti takav proizvod u navedene svrhe.12(2) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 
kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja 
se koristi licencijom protivno odredbama ugovora o 
licenciji ili koja nezakonito prisvaja naslov dizajnera 
industrijskoga dizajna.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka kaznit 
će se fizička osoba novčanom kaznom od 2.000,00 do 
8.000,00 kuna.
(4) Za prekršaj iz stavka 1. i 2. ovoga članka kaznit 
će se odgovorna osoba u pravnoj osobi novčanom 
kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna.
(5) Proizvodi koji su nastali ili su pribavljeni 
izvršenjem prekršaja iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga 
članka, kao i predmeti (alati i pribor) koji su pretežno 
upotrebljeni u stvaranju proizvoda kojima se povređuje 
industrijski dizajn, oduzet će se i uništiti, bez obzira na to 
jesu li u vlasništvu počinitelja, o čemu konačnu odluku 
donosi sudbeno tijelo.
DIO ČETRNAESTI:  PRIJELAZNE  
I ZAVRŠNE ODREDBE
POSTUPCI U TIJEKU
Članak 59.
(1) Postupci za priznanje industrijskoga obličja koji 
do dana početka primjene ovoga Zakona nisu završeni 
nastavit će se po propisima koji su bili na snazi do dana 
početka primjene ovoga Zakona.
(2) Nositelj modela, uzorka ili industrijskoga obličja 
čija vrijednost nije prestala do dana stupanja na snagu 
ovoga Zakona, može zahtijevati produženje zaštite pod 
jednakim uvjetima i s jednakim pravima kao i nositelji 
prava industrijskoga dizajna po ovom Zakonu.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, Zavod će 
model, uzorak ili industrijsko obličje, čija se zaštita 
produžava, preimenovati u industrijski dizajn, upisati ga 
u registar industrijskoga dizajna te objaviti produženje 
zaštite u službenom glasilu Zavoda.
(4) Postupci zbog povrede prava iz industrijskoga obličja ili zbog povrede prava iz prijave te postupci za 
proglašavanje rješenja o priznanju industrijskoga obličja 
ništavim, koji do dana početka primjene ovoga Zakona 
nisu završeni, dovršit će se po propisima koji su bili na 
snazi do dana početka primjene ovoga Zakona.
PRESTANAK VRIJEDNOSTI DRUGIH PROPISA
Članak 60.
Danom početka primjene ovoga Zakona prestaju 
važiti odredbe Zakona o industrijskom obličju (»Narodne 
novine«, broj 78/99. i 127/99.), osim odredbe o 
zastupanju iz članka 57. navedenoga Zakona, koja se 
primjenjuje do donošenja posebnog zakona.
PRAVILNIK
Članak 61.
Pravilnik kojim se pobliže uređuju pitanja iz članka 
16. stavka 6., članka 25. stavka 4., članka 27. stavka 
3., članka 35. stavka 2., članka 36. stavka 2., članka 
37. stavka 2., članka 38. stavka 3., članka 39. stavka 
10., članka 40. stavka 5., članka 42. stavka 5., članka 
43. stavka 2., članka 44. stavka 10., članka 48. stavka 
4. i članka 49. ovoga Zakona, donijet će ministar 
nadležan za rad Zavoda, na prijedlog ravnatelja Zavoda, 
najkasnije do početka primjene ovoga Zakona.
PRIMJENA HAŠKOG SPORAZUMA
Članak 62.
Odredba iz članka 52. ovoga Zakona primjenjuje 
se od dana stupanja na snagu Haškog sporazuma za 
Republiku Hrvatsku.
STUPANJE NA SNAGU I PRIMJENA OVOGA
ZAKONA
Članak 63.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od 1. 
siječnja 2004.13ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O  
INDUSTRIJSKOM DIZAJNU*
Članak 1.
U Zakonu o industrijskom dizajnu (»Narodne 
novine«, br. 173/03.) u članku 1., riječ: »poništenje« 
zamjenjuje se riječima »proglašenje ništavim«, a riječ: 
»pohrana« zamje‑njuje se riječju: »registracija«.
Članak 2.
U članku 6. stavku 1. riječi: »Republici Hrvatskoj« 
zamjenjuju se riječima: »Europskoj uniji«.
Članak 3.
U članku 7. stavku 1. točki 2. iza riječi: »spojiti« 
dodaje se riječ: »s«.
Članak 4.
U članku 9. točki 7. riječ: »nepriličnu« zamjenjuje 
se riječju: »nedopuštenu«.
Članak 5.
Članak 20. mijenja se i glasi:
»Stavljanjem u promet od strane nositelja industrij ‑
skog dizajna ili uz njegovu izričitu suglasnost, na području  
Republike Hrvatske, odnosno nakon stupanja Repu‑bli ‑
ke Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije 
na području neke od država Europske unije odnosno 
država koje su stranke ugovornice Ugovora o Europ ‑
skom ekonomskom prostoru, proizvoda koji sadržava 
industrijski dizajn, iscrpljuju se za područje Republike 
Hrvatske isključiva prava koja proizlaze iz industrijskog 
dizajna u odnosu na taj proizvod.«
Članak 6.
U članku 23. stavak 2. mijenja se i glasi:
»(2) Protiv upravnih akata koje je u prvom stup ‑
nju donio Zavod dopuštena je žalba o kojoj odlučuje 
Žalbeno vijeće u skladu s odredbama ovoga Zakona. 
Za podnošenje žalbe plaća se upravna pristojba i na ‑
knada troškova u skladu s posebnim propisima. Ako 
upravna pristojba i naknada troškova postupka nisu 
plaćene do isteka roka za žalbu, smatra se da žalba 
nije podnesena.«
Iza stavka 2. dodaju se stavci 3. i 4., koji glase:
»(3) Za pojedina pitanja iz postupka iz stavaka 1. i 2. 
ovoga članka koja nisu uređena ovim Zakonom, primje ‑
njuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku.
(4) Protiv upravnih akata koje je u drugom stupnju 
donijelo Žalbeno vijeće može se voditi upravni spor u 
skladu sa Zakonom o upravnim sporovima.«
Članak 7.
U članku 32. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Formalnim ispitivanjem prijave industrijskoga 
dizajna Zavod utvrđuje udovoljava li prijava uvjetima 
iz članka 25. stavka 2. i 4. ovoga Zakona te uvjetima 
iz članaka 26. i 27. ovoga Zakona, ako je podnesena višestruka prijava.«
Članak 8.
U članku 37. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Na zahtjev nositelja industrijskoga dizajna i 
uz uvjet da je prethodno plaćena propisana naknada 
troškova za izdavanje isprave o industrijskom dizajnu, 
Zavod nositelju industrijskoga dizajna izdaje ispravu, 
nakon objave registriranoga industrijskoga dizajna u 
službenom glasilu Zavoda.«
Članak 9.
U članku 39. stavci 5. i 6. brišu se.
Članak 10.
U članku 40. stavak 2. mijenja se i glasi:
»(2) Na zahtjev založnog vjerovnika ili založnog 
dužnika založno pravo upisuje se u registar. Sud koji 
provodi ovrhu po službenoj dužnosti bez odgode oba ‑
vješćuje Zavod o pokrenutoj ovrsi na dizajnu radi upisa 
u registar. »
Članak 11.
Iza članka 44. dodaje se novi »Dio deseti«: »DIZAJN 
ZAJEDNICE« te naslovi i članci 44.a do 44.g koji glase: 
»ZNAČENJE POJMOVA
Članak 44.a
U smislu ovoga Zakona pojedini izrazi imaju slje ‑
deće značenje:
a) »Uredba o dizajnu Zajednice« je Uredba Vijeća 
(EZ) 6/2002 od 12. prosinca 2001. godine o dizajnu 
Zajednice i njezine izmjene i dopune,
b) »dizajn Zajednice« je registrirani i neregistrirani 
dizajn kako je definiran u članku 1. stavku 1. Uredbe o 
dizajnu zajednice,
c) »prijava dizajna Zajednice« je prijava za regi ‑
straciju dizajna Zajednice koja je podnesena u skladu 
s odredbama Uredbe o dizajnu Zajednice,
d) »nacionalni dizajn« je industrijski dizajn stečen u 
postupku pred Zavodom u skladu s odredbama ovoga 
Zakona,
e) »nacionalna prijava dizajna« je prijava industrij ‑
skog dizajna podnesena Zavodu u skladu s odredbama 
ovoga Zakona.
PROŠIRENJE UČINAKA DIZAJNA ZAJEDNICE
Članak 44.b
Učinci prijava dizajna Zajednice podnesenih i di ‑
zajna Zajednice stečenih prije dana prijama Republike 
Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije proši ‑
ruju se na područje Republike Hrvatske.
NN 76/2007 (u primjeni od 31.07.2007.)14DIZAJN ZAJEDNICE KAO RANIJI DIZAJN
Članak 44.c
U smislu članaka 4., 5., 6. i 9. ovoga Zakona, dizajn 
Zajednice je raniji dizajn u odnosu na nacionalne prijave 
dizajna koje su podnesene, kao i na nacionalne dizajne 
koji su na temelju takvih prijava registrirani nakon dana 
prijma Republike Hrvatske u punopravno članstvo Eu ‑
ropske unije, osim ako je zakonom drukčije određeno.
PROSLJEĐIVANJE PRIJAVE DIZAJNA ZAJEDNICE
Članak 44.d
Ako je u skladu s člankom 35. stavkom 2. Uredbe o 
dizajnu Zajednice Zavodu podnesena prijava dizaj‑na 
Zajednice, plaća se pristojba i naknada troškova za 
prosljeđivanje u skladu s posebnim propisima.
ZABRANA UPORABE DIZAJNA ZAJEDNICE
Članak 44.e
(1) Ako se uporaba dizajna Zajednice iz članka 
44.b ovoga Zakona suprotstavlja uporabi nacionalnog 
dizajna stečenog prije dana prijma Republike Hrvatske u 
punopravno članstvo Europske unije, odnosno stečenog 
na temelju nacionalne prijave dizajna podnesene prije 
dana prijma Republike Hrvatske u punopravno članstvo  
Europske unije, nositelj takvog nacionalnog dizajna 
može tužbom zahtijevati zabranu uporabe u Republici 
Hrvatskoj dizajna Zajednice kojem je učinak u skladu 
s člankom 44.b ovoga Zakona proširen na područje 
Republike Hrvatske. Podnositelj tužbe mora dokazati 
da se dizajn Zajednice suprotstavlja njegovom nacio ‑
nalnom dizajnu.
(2) Ako u odnosu na dizajn Zajednice iz članka 
44.b ovoga Zakona postoji neki od apsolutnih razloga 
iz članka 9. ovoga Zakona zbog kojih se mogla odbiti 
registracija dizajna ili razloga iz članka 9. ovoga Zako ‑
na zbog kojih se dizajn mogao proglasiti ništavim prije 
dana prijma Republike Hrvatske u punopravno članstvo 
Europske unije, osoba koja ima pravni interes može 
tužbom zahtijevati zabranu uporabe takvog dizajna 
Zajednice u Republici Hrvatskoj. Podnositelj tužbe mora 
dokazati postojanje nekog od ovih razloga u odnosu na 
dizajn Zajednice.
ZAŠTITA DIZAJNA ZAJEDNICE OD POVREDE
Članak 44.f
Na zaštitu u slučaju povrede dizajna Zajednice 
primjenjuju se odredbe o zaštiti u slučaju povrede na ‑
cionalnog dizajna.
SUD NADLEŽAN ZA DIZAJN ZAJEDNICE
Članak 44.g
(1) Trgovački sud u Zagrebu je u Republici Hrvat ‑
skoj sud dizajna Zajednice nadležan u prvom stupnju, 
u smislu Uredbe o dizajnu Zajednice.
(2) Visoki trgovački sud je u Republici Hrvatskoj sud dizajna Zajednice nadležan za odlučivanje u drugom 
stupnju, u smislu Uredbe o dizajnu Zajednice.«
Članak 12.
Dosadašnji »Dio deseti« postaje »Dio jedanaesti«.
Članak 13.
Naslov iznad članka 45. i članak 45. brišu se.
Članak 14.
U članku 46. stavku 1. iza riječi: »Zakonom« dodaju 
se riječi: »te za podnošenje žalbe,«.
U stavku 2. iza riječi: »prijava« stavlja se zarez i 
dodaje riječ: »žalba«.
Članak 15.
Dosadašnji »Dio jedanaesti« koji glasi: »MEĐU ‑
NARODNA POHRANA INDUSTRIJSKOGA DIZAJNA« 
mijenja se u: »MEĐUNARODNA REGISTRACIJA IN ‑
DUSTRIJSKOGA DIZAJNA« i postaje »Dio dvanaesti«.
Članak 16.
Naslov iznad članka 52. mijenja se i glasi: »ME ‑
ĐUNARODNA REGISTRACIJA INDUSTRIJSKOGA 
DIZAJNA«.
Članak 52. mijenja se i glasi:
»(1) Međunarodna registracija industrijskoga dizaj ‑
na provodi se u skladu s odredbama Haškog sporazuma 
o međunarodnoj pohrani industrijskoga dizajna od 6. 
studenoga 1925., revidiranog u Haagu, 28. studenoga 
1960. (Haški akt 1960.) i dopunjenog u Stockholmu 14. 
srpnja 1967. s izmjenama od 28. rujna 1979. (Stock ‑
holmski dopunski akt 1967), te Ženevskog akta Haškog 
sporazuma o međunarodnoj registraciji industrijskoga 
dizajna, usvojenog u Ženevi, 2. srpnja 1999. godine (Že ‑
nevski akt 1999), (u daljnjem tekstu: Haški sporazum) i 
odredbama provedbenih propisa Haškoga sporazuma.
(2) Prijave za međunarodnu registraciju industrijsko ‑
ga dizajna podnose se izravno Međunarodnom uredu 
Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (u 
daljnjem tekstu: Međunarodni ured).
(3) Sve pristojbe za međunarodnu registraciju in ‑
dustrijskoga dizajna plaćaju se izravno Međunarodnom 
uredu.
(4) U skladu s člankom 8. Haškog akta iz 1960. i 
člankom 12. Ženevskog akta iz 1999., na zahtjeve koji ‑
ma se traži proširenje učinaka međunarodne registracije 
na područje Republike Hrvatske, na odgovarajući se 
način primjenjuju odredbe ovoga Zakona, uz iznimku 
članka 34. i članka 35. stavka 1. ovoga Zakona.«
Članak 17.
Iza članka 52. dodaje se novi »Dio trinaesti«: 
»ŽALBA« te naslovi i članci 52.a do 52.d, koji glase: 
»PRAVO ŽALBE
Članak 52.a
(1) Protiv odluka Zavoda donesenih u prvom stup‑
nju, stranka čijem zahtjevu u cijelosti ili u dijelu nije 
udovoljeno ima pravo žalbe u roku od 30 dana od dana 
dostave odluke.15(2) Druge stranke u postupku koji je okončan odlu ‑
kom protiv koje se podnosi žalba imaju pravo biti stranke 
u žalbenom postupku.
SADRŽAJ ŽALBE
Članak 52.b
Pored podataka koje mora imati svaki podnesak, 
žalba treba sadržavati:
1. naznaku rješenja protiv kojeg se podnosi,
2. određenu izjavu o tome da se rješenje pobija u 
cijelosti ili u nekom dijelu,
3. razloge zbog kojih se žalba podnosi,
4. obrazloženje žalbe te sve dokaze kojima podno ‑
sitelj žalbe potvrđuje svoje navode iz žalbe,
5. potpis podnositelja žalbe,
6. punomoć ako se žalba podnosi putem zastu ‑
pnika.
ODLUČIVANJE O ŽALBI
Članak 52.c
(1) Žalbeno vijeće odlučuje na sjednicama, većinom 
glasova.
(2) Žalbeno vijeće odlučuje na temelju podnesaka 
stranaka, a kada smatra da je to potrebno ili kada stran ‑
ka u postupku to zahtijeva, može odrediti održavanje 
usmene rasprave. Stranke se na usmenu raspravu 
pozivaju najmanje 10 dana prije održavanja.
ŽALBENA VIJEĆA
Članak 52.d
(1) O žalbama iz članka 52.a ovoga Zakona odlučuju 
žalbena vijeća u području prava industrijskog vlasništva.
(2) Na sastav i ustrojstvo žalbenih vijeća iz stavka 
1. ovoga članka primjenjuju se odredbe Zakona o 
patentu.«
Dosadašnji »Dio dvanaesti« postaje »Dio četrnesti«.
Članak 18.
Naslov iznad članka 53. mijenja se i glasi: »OSOBE 
OVLAŠTENE ZAHTIJEVATI ZAŠTITU PRAVA.«
Članak 53. mijenja se i glasi:
»Osim nositelja prava, odnosno osobe koju on 
ovlasti u skladu s općim propisima o zastupanju, za ‑
štitu prava iz ovoga Zakona može zahtijevati i nositelj 
isključive licencije u onoj mjeri u kojoj je stekao pravo na 
iskorištavanje industrijskog dizajna na temelju pravnog 
posla ili zakona.«
Članak 19.
Naslov iznad članka 54. mijenja se i glasi: »ZAH‑
TJEV ZA UTVRĐENJEM I ZAHTJEV ZA PRESTAN ‑
KOM POVREDE«.
Članak 54. mijenja se i glasi:
»(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzima ‑
njem neke od radnji iz članka 17. ovoga Zakona povri ‑
jedila industrijski dizajn, nositelj industrijskog dizajna 
može tužbom zahtijevati utvrđenje povrede.
(2) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzimanjem neke od radnji iz članka 17. ovoga Zakona povrijedila 
industrijski dizajn, nositelj industrijskog dizajna može 
tužbom zahtijevati prestanak povrede i zabranu takve 
i slične povrede ubuduće.
(3) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzima ‑
njem neke radnje prouzročila ozbiljnu prijetnju da će 
industrijski dizajn biti povrijeđen, nositelj industrijskog 
dizajna može tužbom zahtijevati prestanak poduzimanja 
te radnje i zabranu povrede industrijskog dizajna.
(4) Zahtjevi iz stavaka 1., 2. i 3. ovoga članka se 
mogu postaviti i protiv osobe koja u obavljanju svoje 
gospodarske djelatnosti pruža usluge koje se koriste 
u radnjama kojima se povređuje industrijski dizajn, 
odnosno od kojih prijeti povreda industrijskog dizajna.«
Članak 20.
Naslov iznad članka 55. mijenja se i glasi: »ZAH‑
TJEV ZA ODUZIMANJEM I UNIŠTENJEM PREDME ‑
TA«.
Članak 55. mijenja se i glasi:
»(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzi ‑
manjem neke od radnji iz članka 17. ovoga Zakona 
povrijedila industrijski dizajn, nositelj industrijskog 
dizajna može tužbom zahtijevati da se na njezin teret, 
proizvodi kojima se povređuje industrijski dizajn povuku 
iz prometa, oduzmu ili unište.
(2) Mjere iz stavka 1. ovoga članka sud će odrediti 
na teret tuženika, osim ako postoje osobiti razlozi da 
tako ne odluči.
(3) Prilikom određivanja mjera iz stavka 1. ovoga 
članka sud će paziti da one budu razmjerne naravi i 
intenzitetu povrede.«
Članak 21.
Naslov iznad članka 56. mijenja se i glasi: »ZA ‑
H*TJEV ZA NAKNADOM ŠTETE, ZA UOBIČAJENOM 
NAKNADOM I ZA KORISTIMA STEČENIM BEZ 
OSNOVE«.
Članak 56. mijenja se i glasi:
»(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzima ‑
njem neke od radnji iz članka 17. ovoga Zakona nositelju 
industrijskog dizajna prouzročila štetu, on može tužbom 
zahtijevati popravljanje štete prema općim pravilima o 
popravljanju štete iz Zakona o obveznim odnosima.
(2) Protiv osobe koja je neovlašteno poduzela neku 
od radnji iz članka 17. ovoga Zakona, nositelj industrij ‑
skog dizajna može tužbom zahtijevati plaćanje naknade 
u iznosu kojeg je s obzirom na okolnosti mogao zahti ‑
jevati u ugovoru o licenciji, da je sklopljen.
(3) Protiv osobe koja je bez osnove u pravnom po ‑
slu, odluci suda ili zakonu, neovlaštenim poduzimanjem 
neke od radnji iz članka 17. ovoga Zakona povrijedila 
industrijski dizajn te time stekla neku korist, nositelj 
industrijskog dizajna može tužbom zahtijevati vraća ‑
nje ili naknađivanja tih koristi prema općim pravilima o 
stjecanju bez osnove iz Zakona o obveznim odnosima.
(4) Zahtjevi iz stavaka 1., 2. i 3. se međusobno ne 
isključuju. Prilikom odlučivanja o kumulativno postav ‑
ljenim zahtjevima iz stavaka 1., 2. ili 3. sud će paziti na 
opća načela iz Zakona o obveznim odnosima.«16Članak 22.
Iza članka 56. dodaju se naslovi i članci 56.a do 
56.g koji glase:
ZAHTJEV ZA OBJAVOM PRESUDE
Članak 56.a
Nositelj industrijskog dizajna može zahtijevati da 
pravomoćna presuda kojom se makar i djelomično 
udovoljilo zahtjevu usmjerenom na zaštitu industrijskog 
dizajna u slučaju povrede bude objavljena u sredstvima 
javnog priopćavanja na trošak tuženika. Sud će, u gra ‑
nicama tužbenog zahtjeva, odlučiti u kojem će sredstvu 
javnog priopćavanja presuda biti objavljena te hoće li 
se objaviti cijela presuda ili njezin dio. Ako sud odluči 
da se objavi samo dio presude, odredit će, u granicama 
tužbenog zahtjeva, da se objavi barem izreka i prema 
potrebi onaj dio presude iz kojeg je vidljivo o kakvoj se 
povredi radi i tko je povrijedio industrijski dizajn.
SUDSKA ODLUKA O VALJANOSTI 
INDUSTRIJSKOG DIZAJNA
Članak 56.b
U postupcima pokrenutim u svrhu zaštite industrij ‑
skog dizajna od povrede, tuženik može dokazivati da 
registrirani industrijski dizajn nije pravno valjan zbog 
razloga iz članka 9. ovoga Zakona.
ZAHTJEV ZA DOSTAVOM PODATAKA
Članak 56.c
(1) Nositelj industrijskog dizajna koji je pokrenuo 
parnični postupak za zaštitu industrijskog dizajna od 
povrede može zahtijevati dostavu podataka o podrijetlu 
i distribucijskim kanalima robe kojima se povrjeđuje 
njegov industrijski dizajn.
(2) Zahtjev iz članka 1. se može postaviti u obliku 
tužbe ili privremene mjere protiv:
– osobe koja je tužena u parničnom postupku iz 
stavka 1. ovoga članka,
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske dje ‑
latnosti posjeduje robu za koju se sumnja da se njome 
povređuje industrijski dizajn,
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske 
djelatnosti daje usluge za koje se sumnja da se njima 
povređuje industrijski dizajn,
– osobe koje u obavljanju svoje gospodarske dje ‑
latnosti daju usluge koje se koriste u radnjama za koje 
se sumnja da se njima povređuje industrijski dizajn,
– osobe koja je od jedne od navedenih osoba ozna ‑
čena kao osoba koja sudjeluje u proizvodnji ili distribuciji 
roba ili davanju usluga za koje se sumnja da se njima 
povređuje industrijski dizajn.
(3) Zahtjev iz članka 1. se može postaviti i kao prvi 
zahtjev u stupnjevitoj tužbi, ako je osoba protiv koje se 
postavlja tuženik i u glavnom zahtjevu.
(4) Zahtjev za dostavom podataka o podrijetlu roba 
i distribucijskim kanalima roba iz stavka 1. ovoga članka 
može obuhvaćati osobito:
– podatke o imenima i adresama proizvođača i distributera, dobavljača i drugih prijašnjih posjednika 
robe, kao i prodavača na veliko i prodavača na malo 
kojima je ta roba namijenjena,
– podatke o količinama proizvedene, izrađene, 
isporučene, primljene ili naručene robe, kao i cijenama 
ostvarenim za odnosnu robu.
(5) Osoba prema kojoj je postavljen zahtjev na 
dostavu podataka iz ovoga članka može odbiti dostavu 
tih podataka iz istih razloga iz kojih se prema pravilima 
Zakona o parničnom postupku može uskratiti svjedo ‑
čenje. Ako odbije dostavu podataka bez opravdanog 
razloga, odgovara za štetu u skladu s odredbama 
Zakona o obveznim odnosima
(6) Odredbe ovoga članka su bez utjecaja na 
propise o načinu korištenja povjerljivih podataka u gra ‑
đanskim i kaznenim postupcima, na propise kojima se 
uređuje odgovornost za zlouporabu prava na dobivanje 
podataka, te na propise kojima se uređuje obrada i 
zaštita osobnih podataka.
(7) Odredbe ovoga članka su bez utjecaja na odred ‑
be iz članka 56.f i 56.e ovoga Zakona kojima se uređuje 
pribavljanje dokaza.
PRIVREMENE MJERE ZBOG POVREDE 
INDUSTRIJSKOG DIZAJNA
Članak 56.d
(1) Na zahtjev nositelja industrijskog dizajna koji 
učini vjerojatnim da mu je industrijski dizajn povrijeđen 
ili da prijeti opasnost od povrede industrijskog dizajna, 
sud može odrediti bilo koju privremenu mjeru koja je 
usmjerena na prestanak ili sprječavanje povrede, a 
osobito:
– naložiti protivniku osiguranja da prestane odno ‑
sno odustane od radnji kojima se povređuje industrijski 
dizajn; ovaj nalog sud može izreći i protiv posrednika 
čije usluge koriste treće osobe da bi povrijedile indu ‑
strijski dizajn,
– odrediti oduzimanje ili isključenje iz prometa 
proizvoda koji su protupravno obilježeni industrijskim 
dizajnom.
(2) Na zahtjev nositelja industrijskog dizajna koji 
učini vjerojatnim da mu je industrijski dizajn povrijeđen u 
obavljanju gospodarske djelatnosti s ciljem pribavljanja 
gospodarske ili ekonomske koristi, te da mu zbog takve 
povrede prijeti nenadoknadiva šteta, pored privremenih 
mjera iz stavka 1. ovoga članka, sud može odrediti i odu ‑
zimanje pokretnina ili nekretnina u vlasništvu protivnika 
osiguranja koje nisu u neposrednoj vezi s povredom, 
kao i zabranu raspolaganja sredstvima na računu kod 
financijskih institucija i raspolaganja drugom imovinom.
(3) Radi određivanja i provedbe privremene mjere 
iz stavka 2. ovoga članka sud može zahtijevati od pro ‑
tivnika osiguranja ili drugih osoba koje time raspolažu, 
dostavu bankovnih, financijskih i drugih ekonomskih 
podataka, ili pristup drugim potrebnim podacima i do ‑
kumentima. Sud je dužan osigurati čuvanje tajnosti ovih 
podataka, te zabraniti svaku zlouporabu ovih podataka.
(4) Privremena mjera iz stavka 1. ovoga članka 
se može izreći i bez obavješćivanja protivnika osigu ‑
ranja ako predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim da 17u protivnom privremena mjera neće biti učinkovita, ili 
da prijeti opasnost od nastanka nenadoknadive štete. 
Privremena mjera iz stavka 2. ovoga članka se može 
izreći i bez obavješćivanja protivnika osiguranja ako 
predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim da u protivnom 
privremena mjera neće biti učinkovita ili da je s obzi ‑
rom na osobito teške okolnosti povrede to potrebno. 
Ako je privremena mjera izrečena bez obavješćivanja 
protivnika osiguranja, sud će rješenje o privremenoj 
mjeri, odmah po njenoj provedbi, dostaviti protivniku 
osiguranja.
(5) U rješenju kojim se određuje privremena mjera 
sud će odrediti i trajanje te mjere, a ako je mjera odre ‑
đena prije podnošenja tužbe, i rok u kojemu predlagatelj 
osiguranja mora podnijeti tužbu radi opravdanja mjere, 
koji ne može biti kraći od 20 radnih, odnosno 31 ka ‑
lendarski dan od dana dostave rješenja predlagatelju 
osiguranja, ovisno o tome koji kasnije istječe.
(6) Na pitanja koja nisu uređena u ovom članku 
primjenjuju se odredbe Ovršnog zakona.
(7) Odredbe ovoga članka su bez utjecaja na 
mogućnost određivanja privremenih mjera prema dru ‑
gim odredbama ovoga Zakona i odredbama Ovršnog 
zakona.
PRIVREMENE MJERE ZA OSIGURANJE DOKAZA
Članak 56.e
(1) Na zahtjev nositelja industrijskog dizajna koji 
učini vjerojatnim da mu je industrijski dizajn povrijeđen ili 
da prijeti opasnost od povrede industrijskog dizajna sud 
može odrediti privremenu mjeru radi osiguranja dokaza.
(2) Privremenom mjerom iz stavka 1. ovoga članka 
sud može osobito odrediti:
– izradu detaljnog opisa robe za koju se učini vje ‑
rojatnim da se njome povređuje industrijski dizajn, uz 
ili bez uzimanja primjeraka,
– oduzimanje robe za koju se učini vjerojatnim da 
se njome povređuje industrijski dizajn,
– oduzimanje materijala i sredstava što su upo ‑
trijebljeni za izradu i distribuciju robe za koju se učini 
vjerojatnim da se njome povređuje industrijski dizajn, 
te dokumentacije koja se na to odnosi.
(3) Privremena mjera iz ovoga članka se može izreći 
i bez obavješćivanja protivnika osiguranja ako predla ‑
gatelj osiguranja učini vjerojatnim da prijeti opasnost od 
uništenja dokaza ili od nastanka nenadoknadive štete. 
Ako je privremena mjera izrečena bez obavješćivanja 
protivnika osiguranja, sud će rješenje o privremenoj 
mjeri, odmah po njenoj provedbi, dostaviti protivniku 
osiguranja.
(4) U rješenju kojim se određuje privremena mjera 
sud će odrediti i trajanje te mjere, a ako je mjera odre ‑
đena prije podnošenja tužbe, i rok u kojemu predla ‑
gatelj osiguranja mora podnijeti tužbu radi opravdanja 
mjere, koji ne može biti kraći od 20 radnih odnosno 31 
kalendarski dan od dana dostave rješenja predlagatelju 
osiguranja, ovisno o tome koji kasnije istječe.
(5) Na pitanja koja nisu uređena u ovom članku 
primjenjuju se odredbe Ovršnog zakona.
(6) Odredbe ovoga članka ne utječu na mogućnost suda da naloži mjere za osiguranje dokaza u skladu s 
odredbama Zakona o parničnom postupku.
PRIBAVLJANJE DOKAZA TIJEKOM PARNIČNOG 
POSTUPKA
Članak 56.f
(1) Kada se stranka u parničnom postupku poziva 
na dokaz i tvrdi da se on nalazi kod druge stranke ili 
pod njezinom kontrolom, sud će tu stranku pozvati da 
podnese taj dokaz, ostavljajući joj za to određeni rok.
(2) Kada nositelj industrijskog dizajna kao tužitelj u 
tužbi tvrdi da se dogodila povreda industrijskog dizajna 
u obavljanju gospodarske djelatnosti radi stjecanja gos ‑
podarske ili ekonomske koristi i tijekom postupka učini to 
vjerojatnim, te kada se u postupku poziva na bankovne, 
financijske ili slične ekonomske dokumente, isprave i 
slične dokaze i tvrdi da se oni nalaze kod druge stranke 
ili pod njezinom kontrolom, sud će tu stranku pozvati da 
podnese te dokaze, ostavljajući joj za to određeni rok.
(3) Kada stranka koja je pozvana na podnošenje 
dokaza poriče da se dokaz nalazi kod nje ili pod njezi ‑
nom kontrolom, sud može radi utvrđivanja te činjenice 
izvoditi dokaze.
(4) U pogledu prava stranke da uskrati podnošenje 
dokaza na odgovarajući se način primjenjuju odredbe 
iz Zakona o parničnom postupku o pravu na uskratu 
svjedočenja.
(5) Sud će, s obzirom na sve okolnosti, po svom 
vlastitom uvjerenju cijeniti od kakva je značenja to što 
stranka kod koje se dokaz nalazi neće postupiti po 
rješenju suda kojim joj se nalaže da podnese dokaz 
ili protivno uvjerenju suda poriče da se dokaz nalazi 
kod nje.
(6) Protiv odluke suda iz stavaka 1. i 2. ovoga članka 
nije dopuštena posebna žalba.
HITNOST I PRIMJENA ODREDABA DRUGIH 
ZAKONA
Članak 56.g
(1) Postupak zbog povrede prava iz ovoga Zakona 
je hitan.
(2) Na postupke zbog povrede industrijskog dizajna 
primjenjuju se odredbe Zakona o parničnom postupku, 
odnosno Ovršnog zakona.
(3) Na zahtjev suda ili neke od stranaka u postupku 
zbog povrede industrijskog dizajna Zavod, odnosno 
Žalbeno vijeće će odmah uzeti u rad zahtjev za pro ‑
glašenjem ništavim rješenja o registraciji industrijskog 
dizajna koji je podnesen prije ili u tijeku parnice i žurno 
po njemu postupati. Sud će s obzirom na okolnosti slu ‑
čaja odlučiti hoće li odrediti prekid postupka do konačne 
odluke o zahtjevu za proglašenje ništavim rješenja o 
registraciji industrijskog dizajna.«
Članak 23.
Dosadašnji »Dio trinaesti« postaje »Dio petnaesti«.
Članak 24.
U članku 58. stavku 3. brojka: »8.000,00« zamje ‑18njuje se brojkom: »10.000,00«.
Iza stavka 4. dodaje se novi stavak 5. koji glasi:
»(5) Za prekršaje iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ka ‑
znit će se novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 
kuna fizička osoba obrtnik, odnosno osoba koja obavlja 
drugu samostalnu djelatnost, kada su prekršaj počinile 
u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne 
djelatnosti.«
U dosadašnjem stavku 5., koji postaje stavak 6., 
brojke: »1., 2., 3. i 4.« zamjenjuju se brojkama: »1., 2., 
3., 4. i 5.«.
Članak 25.
Dosadašnji »Dio četrnaesti« postaje »Dio še ‑
snae‑sti«.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 26.
(1) Upravni sporovi koji su prije 1. lipnja 2008. već 
pokrenuti pred Upravnim sudom dovršit će se pred 
Upravnim sudom u skladu s odredbama koje su bile 
na snazi do tog datuma.
(2) Stranka koja je do 1. lipnja 2008. podnijela tužbu 
Upravnom sudu u skladu s odredbama koje su bile na 
snazi do tog datuma, može zahtijevati od Upravnog 
suda da prekine postupak ako je u roku od 30 dana od tog datuma podnijela žalbu zbog istih razloga i s 
istim obrazloženjem kao u tužbi, ako je žalba protiv 
takvog upravnog akta prema odredbama ovoga Zakona 
dopuštena. Protiv upravnog akta kojeg se na temelju 
te žalbe donese u drugom stupnju, može se pokrenuti 
upravni spor u skladu s odredbama Zakona o upravnim 
sporovima.
Članak 27.
Postupci koji se na dan stupanja na snagu ovoga 
Zakona vode zbog zaštite industrijskog dizajna od 
povrede, dovršit će se prema propisima koji su bili na 
snazi prije stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 28.
Pravilnik iz članka 61. Zakona o industrijskom diza ‑
jnu (»Narodne novine, br. 173/03.) uskladit će s odred ‑
bama ovoga Zakona ministar nadležan za rad Zavoda, 
na prijedlog ravnatelja Zavoda, najkasnije u roku od 3 
mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 29.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«, osim članaka 2. i 11. 
koji stupaju na snagu danom prijma Republike Hrvatske 
u punopravno članstvo Europske unije, te članaka 6. i 
17. koji stupaju na snagu 1. lipnja 2008.19ZAKONO IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O 
INDUSTRIJSKOM DIZAJNU**
Članak 1.
U Zakonu o industrijskom dizajnu (»Narodne no ‑
vine«, br. 173/03. i 76/07.) u članku 2. točki 2. riječ: 
»knjiga« briše se.
Članak 2.
U članku 31. dodaju se stavci 7. i 8. koji glase:
»(7) Prijava industrijskog dizajna kojoj je utvrđen 
datum podnošenja ne može se naknadno izmijeniti 
proširenjem predmeta čija se zaštita zahtijeva.
(8) Na zahtjev podnositelja prijave industrijskoga 
dizajna ili nositelja industrijskoga dizajna ili po službenoj 
dužnosti, može se izvršiti ispravak imena ili adrese pod ‑
nositelja prijave odnosno nositelja industrijskog dizajna, 
ispravak pogreške u tekstu ili prijepisu ili ispravak neke 
druge očite pogreške, pod uvjetom da se tim izmjenama 
ne proširuje predmet čija se zaštita zahtijeva odnosno 
koji se štiti.«
Članak 3.
Iza članka 38. dodaju se naslov i članak 38.a koji 
glase:
»NASTAVAK POSTUPKA
Članak 38.a
(1) Ako je podnositelj prijave za registraciju industrij ‑
skog dizajna ili nositelj industrijskog dizajna propustio 
u roku izvršiti neku radnju u postupku pred Zavodom a 
neposredna posljedica toga je gubitak prava iz prijave 
industrijskog dizajna ili gubitak industrijskog dizajna, 
može podnijeti zahtjev za nastavak postupka u vezi s 
prijavom industrijskog dizajna ili industrijskog dizajna. 
Zavod će dopustiti nastavak postupka, pod uvjetom da 
podnositelj:
1. podnese zahtjev za nastavak postupka i izvrši 
sve propuštene radnje u roku iz stavka 2. ovoga članka i
2. uplati upravnu pristojbu i naknadu troškova 
upravnoga postupka.
(2) Zahtjev za nastavak postupka može se podnijeti 
u roku od dva mjeseca od dana saznanja za pravne 
posljedice iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Ako propuštene radnje nisu izvršene u roku 
iz stavka 2. ovoga članka ili ako upravna pristojba i 
naknada troškova upravnoga postupka nisu plaćene, 
smatrat će se da zahtjev za nastavak postupka nije ni 
podnesen, o čemu Zavod donosi zaključak.
(4) Zahtjev za nastavak postupka ne može se pod ‑
nijeti ako je propušten rok:
1. iz stavka 2. ovoga članka,
2. za podnošenje zahtjeva iz članka 29. i 30. ovoga 
Zakona,
3. za podnošenje zahtjeva iz članka 16. ovoga 
Zakona,4. za podnošenje žalbe iz članka 52.a ovoga Za ‑
kona,
5. za podnošenje zahtjeva za povrat u prijašnje 
stanje prema odredbama Zakona o općem upravnom 
postupku,
6. za sve radnje u postupcima pred Zavodom u 
kojima sudjeluje više stranaka.
(5) Ako je Zavod udovoljio zahtjevu iz stavka 1. ovo ‑
ga članka smatrat će se da posljedice propuštanja roka 
nisu nastupile te će se poništiti sva rješenja i zaključci 
koje je donio u svezi s propuštanjem.«
Članak 4.
U članku 44.c stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) U smislu članaka 4., 5., 6. i 9. ovoga Zakona, 
prijava dizajna Zajednice i dizajn Zajednice su raniji 
dizajn u odnosu na nacionalne prijave dizajna koje su 
podnesene, kao i na nacionalne dizajne koji su na teme ‑
lju takvih prijava stečeni nakon dana prijama Republike 
Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije.«
Članak 5.
U članku 44.e stavak 2. briše se.
Članak 6.
Članak 51. mijenja se i glasi:
»(1) Strane pravne i fizičke osobe koje nemaju 
sjedište, odnosno prebivalište ili uobičajeno boravište 
u Republici Hrvatskoj mogu ostvarivati prava iz ovoga 
Zakona u postupcima pred Zavodom samo preko ovla ‑
štenih zastupnika.
(2) Opća načela zastupanja i posebni uvjeti na 
temelju kojih osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu 
ostvarivati prava iz ovoga Zakona uređeni su posebnim 
propisima.«
Članak 7.
U članku 52. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»(5) U odnosu na zahtjeve iz stavka 4. ovoga član ‑
ka, rok propisan u članku 33. stavku 4. ovoga Zakona 
zamjenjuje se rokom od četiri mjeseca koji teče od dana 
koji slijedi nakon datuma obavijesti o odbijanju zaštite.«
Članak 8.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.
** NN 30/2009 (u primjeni od 17. 03. 2009.)20*** NN 49/2011, 29. 04. 2011. (u primjeni od 07. 05. 2011.)ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA  
O INDUSTRIJSKOM DIZAJNU***
Članak 1.
U Zakonu o industrijskom dizajnu (»Narodne 
novine«, br. 173/03., 76/07. i 30/09.) u članku 23. 
stavku 2. riječi: »upravnih akata« zamjenjuju se riječju: 
»rješenja«, a zadnja rečenica briše se.
Stavak 3. briše se.
U dosadašnjem stavku 4., koji postaje stavak 3., 
riječi: »upravnih akata« zamjenjuju se riječju: »rješenja«.
Članak 2.
U članku 31. stavku 2. riječi: »poziva podnositelja« 
zamjenjuju se riječima: »zaključkom nalaže podnosite ‑
lju«, a riječ: »poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
U stavku 3. riječ: »pozivom« zamjenjuje se riječju: 
»zaključkom«.
U stavku 4. riječ: »pozivu« zamjenjuje se riječju: 
»zaključku«, a riječ: »zaključkom« zamjenjuje se riječju: 
»rješenjem«.
U stavku 5. riječi: »poziva podnositelja« zamjenjuju 
se riječima: »zaključkom nalaže podnositelju«, a riječ: 
»poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
U stavku 6. riječ »pozivu« zamjenjuje se riječju: 
»zaključku«, a riječ: »zaključkom« zamjenjuje se riječju: 
»rješenjem«.
Članak 3.
U članku 32. stavku 2. riječi: »poziva podnositelja« 
zamjenjuju se riječima: »zaključkom nalaže podnosi ‑
telju«.
U stavku 4. riječ: »pozivu« zamjenjuje se riječju: 
»zaključku«, a riječ: »zaključkom« zamjenjuje se riječju: 
»rješenjem«.
Članak 4.
U članku 36. stavku 3. riječi: »pozvati nositelja« 
zamjenjuju se riječima: »zaključkom naložiti nositelju«, 
a riječ: »poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
U stavku 4. riječ: »pozivu« zamjenjuje se riječju: 
»zaključku«.
Članak 5.
U članku 38.a stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Ako propuštene radnje nisu izvršene u roku iz 
stavka 2. ovoga članka, zahtjev za nastavak postupka 
se rješenjem odbacuje.«.Članak 6.
Članak 39. mijenja se i glasi:
»(1) Industrijski dizajn može biti predmetom licencija 
u cijelosti ili djelomično, a licencija se može dati za cijeli 
teritorij ili za dio teritorija Republike Hrvatske.
(2) Ugovor o licenciji mora biti sastavljen u pisanom 
obliku.
(3) Licencija može biti isključiva ili neisključiva.
(4) Nositelj industrijskoga dizajna može se pozvati 
na prava koja proizlaze iz industrijskoga dizajna protiv 
stjecatelja licencije koji krši neku od odredaba iz ugovo ‑
ra o licenciji, u odnosu na trajanje licencije, registracijom 
obuhvaćen oblik u kojem se industrijskim dizajnom 
može koristiti, opseg proizvoda za koje je licencija dana, 
teritorij na kojem se industrijskim dizajnom može koristiti 
i u odnosu na kakvoću proizvedenih proizvoda.
(5) Upis licencije u registar izvršit će se na zahtjev 
nositelja prava industrijskog dizajna ili na zahtjev stje ‑
catelja licencije, uz uvjet da je Zavodu dostavljen izva ‑
dak iz ugovora o licenciji iz kojeg se vide stranke toga 
ugovora i prava koja se licenciraju, ovjeren kao stvaran 
izvadak iz toga ugovora ili izvornik potvrde o davanju 
licencije potpisan od davatelja i stjecatelja licencije.
(6) Licencija ima učinak prema trećim osobama 
nakon upisa u registar.
(7) Upis licencije objavljuje se u službenom glasilu 
Zavoda.
(8) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis 
licencije propisuju se Pravilnikom.«.
Članak 7.
U članku 40. stavku 5. riječi: »i ovrhe« brišu se.
Članak 8.
U članku 46. stavak 2. briše se.
Članak 9.
Iza članka 51. dodaju se naslovi i članci 51.a i 51.b 
koji glase:
»ISPRAVLJANJE POGREŠAKA
Članak 51.a
(1) Kada upis u registar industrijskog dizajna ili 
objava registracije industrijskog dizajna sadrži pogrešku 
do koje je došlo propustom Zavoda, Zavod će ispraviti 
pogrešku po službenoj dužnosti ili na zahtjev stranke.
(2) Za zahtjev za ispravak pogreške iz stavka 1. 
ovoga članka ne plaća se pristojba i naknada troškova.
(3) Zavod će objaviti ispravke pogrešaka učinjene 
u skladu s ovim člankom.21POKRETANJE POSTUPAKA
Članak 51.b
(1) Prijava za registraciju industrijskog dizajna može 
se podnijeti Zavodu neposredno u pisanom obliku, 
poštom ili elektroničkim putem.
(2) Zahtjevi za pokretanje ostalih postupaka uređe ‑
nih ovim Zakonom podnose se Zavodu neposredno u 
pisanom obliku ili poštom.
(3) Uvjeti i način na koji se prijava za registraciju 
industrijskog dizajna, te ostali zahtjevi za pokretanje 
postupaka dostavljaju Zavodu propisat će se Pravil ‑
nikom.«.
Članak 10.
U članku 52.a riječ: »odluka« u odgovarajućem broju i padežu zamjenjuje se riječju: »rješenje« u od ‑
govarajućem broju i padežu.
Članak 11.
Ministar nadležan za rad Zavoda, na prijedlog 
ravnatelja Zavoda, uskladit će Pravilnik iz članka 61. 
Zakona o industrijskom dizajnu (»Narodne novine«, br. 
173/03., 76/07. i 30/09.) s odredbama ovoga Zakona 
najkasnije u roku od dva mjeseca od dana stupanja na 
snagu ovoga Zakona.
Članak 12.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.22ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA  
O INDUSTRIJSKOM DIZAJNU****
Članak 1.
U Zakonu o industrijskom dizajnu (»Narodne 
novine«, br. 173/03., 54/05., 76/07., 30/09. i 49/11.) u 
članku 23. stavci 2. i 3. mijenjaju se i glase:
»(2) Protiv rješenja Zavoda žalba nije dopuštena, ali 
se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom 
u Zagrebu.
(3) Postupak iz stavka 2. ovoga članka je hitan.«.
Članak 2.
U članku 38.a stavku 4. točka 4. briše se.
Dosadašnje točke 5. i 6. postaju točke 4. i 5.
Članak 3.
U članku 46. iza riječi: »Zakonom« riječi: »te za 
podnošenje žalbe« brišu se.
Članak 4.
Naziv dijela trinaestog: »ŽALBA«, naslovi iznad 
članaka i članci 52.a do 52.d brišu se.
Članak 5.
U članku 56.g stavku 3. iza riječi: »Zavod« brišu se 
zarez i riječi: »odnosno Žalbeno vijeće«.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 6.
Ministar nadležan za nadzor nad radom Državnog 
zavoda za intelektualno vlasništvo uskladit će Pravilnik 
o industrijskom dizajnu (»Narodne novine«, br. 72/04., 117/07., 66/11., 125/13. i 43/17.) s odredbama ovoga 
Zakona u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu 
ovoga Zakona.
Članak 7.
(1) Upravni postupci započeti po odredbama Za ‑
kona o industrijskom dizajnu (»Narodne novine«, br. 
173/03., 54/05., 76/07., 30/09. i 49/11.) u kojima je 
Državni zavod za intelektualno vlasništvo kao tijelo pr ‑
vog stupnja donio rješenje do dana stupanja na snagu 
ovoga Zakona, dovršit će se po odredbama toga Zakona 
i propisa donesenih na temelju toga Zakona.
(2) Žalbena vijeća u području prava industrijskog 
vlasništva osnovana i imenovana temeljem Zakona o 
patentu (»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 87/05., 
76/07., 30/09., 128/10., 49/11. i 76/13.) nastavljaju s 
radom sukladno odredbama toga Zakona i propisa 
donesenih na temelju toga Zakona dok svi upravni po ‑
stupci iz stavka 1. ovoga članka ne budu pravomoćno 
riješeni, nakon čega prestaju s radom.
(3) U slučaju da zbog razrješenja predsjednika ili 
članova Žalbenih vijeća iz stavka 2. ovoga članka ne 
bude moguće odrediti Žalbeno vijeće koje odlučuje 
o žalbi, iznimno se može provesti postupak izbora i 
imenovanja predsjednika ili potrebnog broja članova 
Žalbenih vijeća sukladno odredbama Zakona o patentu 
(»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 87/05., 76/07., 
30/09., 128/10., 49/11. i 76/13.), za potrebe rješavanja 
predmeta iz stavka 1. ovoga članka.
Članak 8.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.
**** NN 46/2018, 18. 05. 2018. (u primjeni od 26. 05. 2018.)