DOMSTOLSLAG 25.8.2016/673  
I enlighet med riksdagens beslut föreskrivs:  
AVDELNING I  
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER  
1 kap  
Allmänna bestämmelser om domstolar och domare  
1 § 
Lagens tillämpningsområde  
Denna lag innehåller bestämmelser om domstolar, domare, övriga domstolsledamöter och 
annan personal. I lagen finns  även bestämmelser om domarförslagsnämnden och 
domarutbildningsnämnden samt om deras uppgifter och personal.  
Lagen tillämpas på högsta domstolen och högsta förvaltningsdomstolen samt på deras 
ledamöter, om inte något annat föreskrivs i lagen om högsta dom stolen (665/2005)  eller i 
lagen om högsta  förvaltningsdomstolen (1265/2006) . 
Särsk ilda bestämmelser gäller för riksrätten.  
2 § 
Domstolar  
Allmänna domstolar är tingsrätterna, hovrätterna och som högsta instans högsta domstol en. 
Allmänna förvaltningsdomstolar är förvaltningsdomstolarna och som högsta instans högsta 
förvaltningsdomstolen.  
Specialdomstolar är marknadsdomstolen, arbetsdomstolen och försäkringsdomstolen.  
3 § 
Utövning av dömande makt och domstolarnas oberoende  
Domstolarna utövar den dömande makten enligt grundlagen.  
Domstolarna är oberoende när de utövar dömande makt.  
4 § 
Organisering av domstolarnas verksamhet  Domstolarna svarar själva för organiseringen av sin verksamhet med iakttagande av vad som 
föreskrivs  i denna eller i någon annan lag.  
Närmare föreskrifter om en domstols verksamhet, behandlingen av rättskipningsärenden och 
rättskipningsmål samt av administrativa frågor och annan organisering av arbetet meddelas i 
domstolens arbetsordning. Arbetsordninge n ska godkännas av domstolen.  
5 § 
Domare  
Domare är  
1) vid högsta domstolen en president och som övriga domare justitieråd,  
2) vid högsta förvaltningsdomstolen en president och som övriga domare justitieråd,  
3) vid hovrätterna som chefsdomare en president och som övriga domare hovrättsråd,  
4) vid tingsrätterna som chefsdomare en lagman och som övriga domare tingsdomare samt 
vid de tingsrätte r som är jorddomstolar dessutom jordrättsingenjörer,  
5) vid förvaltningsdomstolarna som chefsdomare en överdomare och som övriga domare 
förvaltningsrättsdomare samt vid Ålands förvaltningsdomstol förvaltningsdomaren,  
6) vid marknadsdomstolen som chefsdomar e en överdomare och som övriga domare 
marknadsrättsdomare och marknadsrättsingenjörer,  
7) vid arbetsdomstolen som chefsdomare en president och som övrig domare ett 
arbetsdomstolsråd,  
8) vid försäkringsdomstolen som chefsdomare en överdomare och som övriga domare 
försäkringsrättsdomare,  
9) vid hovrätterna, förvaltningsdomstolarna, marknadsdomstolen, arbetsdomstolen och 
försäkringsdomstolen de assessorer som avses i 18 kap.  
Domstolarna kan dessutom ha övriga ledamöter i enlighet med vad som föreskrivs i denna  
eller i någon annan lag.  
6 § 
Domares ställning och oberoende  
En domare är oberoende i sin utövning av dömande makt.  
Bestämmelser om domares  rätt att kvarstå i tjänsten som skydd för deras oberoende finns i 
103 § i grundlagen och närmare bestämmelser om domares rätt att kvarstå i tjänsten finns i 
16 kap. i denna lag.  7 § 
Domarförsäkran  
Domare och övriga domstolsledamöter ska innan de inleder sitt uppdrag avge följande 
domarförsäkran: ”Jag N.N. lovar och försäkrar på heder och samvete att jag i min tjänst ska 
följa grundlagen och övr iga lagar, döma rättvist och opartiskt enligt bästa förstånd och 
respektera allas likhet inför lagen.”  
Försäkran avges vid den domstol där det är meningen att domaren ska tjänstgöra. Den kan 
även avges vid en tingsrätt.  
Närmare bestämmelser om domarförsä kran utfärdas genom förordning av statsrådet.  
AVDELNING II  
DOMSTOLAR  
2 kap  
Tingsrätter  
1 § 
Tingsrättens uppgifter  
Tingsrätten är första instans i tvistemål, brottmål och ansökningsärenden, om inte något annat 
föreskrivs.  
Tingsrätten behandlar även de övriga ärenden som enligt lag hör till tingsrättens behörighet.  
2 § 
Avgörande av mål och ärenden  
Tingsrätten behandlar och avgör mål och ärenden vid sammanträde och i kansliet.  
Ordförande för tingsrätten är lagmannen, en tingsdomare eller en tingsnotarie.  
3 § 
Tingsrätter  
Tingsrätter är Birkalands, Egentliga Finlands, Egentliga Tavastlands, Esbo, Helsingfors, 
Hyvinge, Kajanalands, Kemi -Torneå, Kymme nedalens, Lapplands, Mellersta Finlands, 
Mellersta Österbottens, Norra Karelens, Norra Savolax, Päijänne -Tavastlands, Satakunta, 
Södra Karelens, Södra Savolax, Södra Österbottens, Tusby, Uleåborgs, Vanda, Västra 
Nylands, Ylivieska -Brahestad, Ålands, Österb ottens och Östra Nylands tingsrätt.  Särskilda bestämmelser gäller för tingsrätterna när de behandlar mål och ärenden i egenskap 
av jorddomstolar, sjörättsdomstolar och krigsrätter.  
4 § 
Tingsrätternas verksamhetsställen  
En tingsrätt har ett kansli. Vid behov kan en tingsrätt ha flera kanslier och 
sammanträdesplatser.  
Av särskilda skäl får sammanträde också hållas någon annanstans inom tingsrätt ens domkrets 
än på en i 1 mom. avsedd sammanträdesplats, eller hållas på en ort som inte hör till 
tingsrättens domkrets.  
Bestämmelser om placeringen av tingsrätternas kanslier och sammanträdesplatser utfärdas 
genom förordning av justitieministeriet.  
5 § 
Tingsrätternas domkretsar  
En tingsrätts domkrets består av en eller flera kommuner, om det inte särskilt genom lag 
föreskrivs något annat om tingsrätternas behörighet.  
Bestämmelser om tingsrätternas domkretsar utfärdas genom förordning av statsrådet.  
6 § 
Tingsrättens ledamöter  
Ledamöter vid en tingsrätt är lagmannen och tingsdomarna. Ledamöter vid tingsrätten är 
dessutom nämndemännen. Nämndemännen deltar i behandlingen  och avgörandet av mål och 
ärenden i enlighet med vad som föreskrivs i rättegångsbalken och i andra lagar. 
Bestämmelser om nämndemännen finns i lagen om nämndemän vid tingsrätterna (675/2016) .  
Vid en tingsrätt kan det dessutom finnas militära ledamöter som deltar i behandlingen och 
avgörandet av militära rättegångsärenden. Bestämmelser om militära rättegångsärenden finns 
i militära rättegångslagen (326/1983) .  
Vid en tingsrätt som inrättats genom sammanslagning av flera tingsrätters domkretsar kan det 
om sammanslagningen så kräver tillfälligt finnas fler än en tjäns t som lagman. En av 
lagmännen utnämns till chefsdomare med iakttagande av 11 kap. 2 § 1 mom. 
Bestämmelserna om lagmän gäller den lagman som är chefsdomare.  
Förvaltningsdomaren vid Ålands förvaltningsdomstol är även tingsdomare vid Ålands 
tingsrätt.  
7 § 
Jorddomstolens ledamöter  Ledamöter vid de tingsrätter som är jorddomstolar är en tingsdomare som behandlar 
jordrättsmål och jordrättsärenden ( jordrättsansvarig domare ) och en jordrättsingenjör. Den 
jordrättsansvariga domaren deltar också i behandlingen av övriga mål och ärenden vid 
tingsrätten.  
Tingsrättens lagman förordnar dessutom minst en av tingsrättens domare att behandla 
jordrättsmål och jor drättsärenden för högst fem år i sänder.  
3 kap  
Hovrätter  
1 § 
Hovrättens rättskipningsuppgifter  
Hovrätten behandlar besvär och klagomål över tingsrättens avgöranden samt ärenden som 
gäller extraordinärt ändringssökande och andra rättskipningsmål och rättskipningsärenden 
som enligt lag ska avgöras av en hovrätt.  
Hovrätten behandlar som första instans  till hovrättens behörighet enligt lag hörande mål som 
gäller tjänstebrott i fråga om domare och andra tjänstemän vid domstolar samt åklagare.  
2 § 
Hovrättens tillsynsuppgifter  
Hovrätten utövar tillsyn över tingsrätterna i sin domkrets och vidtar vid behov åtgärder för att 
undanröja missförhållanden som den upptäcker. För att kunna utöva tillsyn har hovrätten rätt 
att få de uppgifter som den beh över av berörda myndigheter.  
Hovrätten ska utarbeta en berättelse över vad den observerat vid tillsynen och delge 
justitiekanslern i statsrådet och riksdagens justitieombudsman berättelsen. Dessutom ska 
hovrätten underrätta justitiekanslern i statsrådet o m omständigheter som hovrätten fått 
kännedom om och som kan leda till att åtal för tjänstefel väcks i hovrätten.  
Föreskrifter om hur övervakningen ska utföras meddelas i arbetsordningen.  
3 § 
Hovrättens övriga uppgifter  
Hovrätten behandlar justitieförvaltningsärenden och andra ärenden som enligt lag ska avgöras 
av en hovrätt.  
4 § 
Avgörande av mål och ärenden  Hovrätten behandlar och avgör rättskipningsmål och rättskipningsärenden vid sammanträde 
på föredragning eller vid huvudförhandling.  
Ordförande för hovrätten är presidenten eller e tt hovrättsråd.  
5 § 
Hovrätter  
Hovrätter är Helsingfors, Rovaniemi, Vasa, Åbo och Östra Finlands hovrätt.  
6 § 
Hovrätternas verksamhetsställen  
Bestämmelser om hovrätternas placering utfärdas genom förordning av statsrådet. Hovrätten 
kan också ha en pe rmanent sammanträdesplats om vars placering bestämmelser utfärdas 
genom förordning av justitieministeriet.  
Hovrättens sammanträden hålls på hovrättens placeringsort. Huvudförhandlingen får dock vid 
behov hållas på någon annan ort inom hovrättens domkrets ä n på placeringsorten. Av 
särskilda skäl får huvudförhandling också hållas på en ort som inte hör till hovrättens 
domkrets.  
7 § 
Hovrätternas d omkretsar  
Domkretsen för en hovrätt består av domkretsen för en eller flera tingsrätter, om det inte 
särskilt genom lag föreskrivs något annat om hovrätternas behörighet.  
Bestämmelser om hovrätternas domkretsar utfärdas genom förordning av statsrådet.  
8 § 
Hovrättens ledamöter  
Ledamöter vid en hovrätt är presidenten och hovrättsråden. Vid hovrätten kan det dessutom 
finnas assessorer.  
Vid Helsin gfors hovrätt finns det dessutom militära ledamöter som deltar i behandlingen och 
avgörandet av militära rättegångsärenden i enlighet med militära rättegångslagen.  
4 kap  
Förvaltningsdomstolar  
1 § 
Förvaltningsdomstolens rättskipningsuppgifter  Förvaltningsdomstolen behandlar och avgör de förvaltningsrättsliga besvär, 
förvaltningstvistemål och andra ärenden som enligt förvaltningsprocesslagen (586/1996)  eller 
någon annan lag hör till en förvaltningsdomstols behörighet.  
2 § 
Avgörande av mål och ärenden  
Förvaltningsdomstolen behandlar och avgör mål och ärenden vid sammanträde på 
föredragning.  
Ordförande för förvaltningsdomstolen är överdomaren eller en lagfaren 
förvaltningsrättsdomare.  
3 § 
Förvaltningsdomstolar  
Förvaltningsdomstolarna är Helsingfors, Norra Finlands, Tavastehus, Vasa, Åbo och Östra 
Finlands förvaltningsdomstol.  
För Ålands förvaltningsdomstol gäller vad som särskilt föreskrivs genom lag.  
4 § 
Förvaltningsdomstolarnas domkretsar  
En förvaltningsdomstols domkrets är ett eller fler landskap, om det inte särskilt genom lag 
föreskrivs något annat om förvaltningsdomstolarnas behörighet.  
Bestämmelser om förvaltningsdomstolarnas domkretsar och placeringsorter utfärdas genom 
förordning av  statsrådet.  
5 § 
Förvaltningsdomstolens ledamöter  
Ledamöter vid en förvaltningsdomstol är överdomaren och förvaltningsrättsdomarna. Vid 
förva ltningsdomstolen kan det dessutom finnas assessorer.  
Vid en förvaltningsdomstol finns det sakkunnigledamöter som är insatta i barnskydd, 
adoption, mentalvårdsärenden, missbrukarvård och smittsamma sjukdomar samt med 
specialomsorger för personer med utveckl ingsstörning. Sakkunnigledamöterna deltar i 
behandlingen och avgörandet av mål och ärenden med iakttagande av vad som föreskrivs i 
lagen om förvaltningsdomstolarna (430/ 1999)  eller i någon annan lag.  
5 kap  
Marknadsdomstolen  1 § 
Marknadsdomstolens uppgifter  
Marknadsdomstolen är en specialdomstol för mål och är enden som gäller konkurrens och 
tillsyn, upphandling, industriella rättigheter och upphovsrätt samt marknadsrätt.  
Bestämmelser om marknadsdomstolens domförhet, om behandlingen av mål och ärenden 
som enligt lag hör till marknadsdomstolens behörighet och om sökande av ändring i 
marknadsdomstolens avgöranden finns i lagen om rättegång i marknadsdomstolen 
(100/2013) . 
2 § 
Marknadsdomstolens ledamöter  
Ledamöter vid marknadsdomstolen är överdomaren, marknadsrättsdomarna och 
marknadsrättsingenjörerna. Vid marknadsdomstolen kan det dessutom finnas assessorer.  
Vid markn adsdomstolen finns det sakkunnigledamöter som är insatta i mål och ärenden som 
gäller konkurrens och tillsyn, upphandling, industriella rättigheter och upphovsrätt samt 
marknadsrätt. Sakkunnigledamöterna deltar i behandlingen och avgörandet av mål och 
ärenden med iakttagande av lagen om rättegång i marknadsdomstolen.  
6 kap  
Arbetsdomstolen  
1 § 
Arbetsdomstolens uppgifter  
Arbetsdomstolen är en specialdomstol för tvistemål som gäller arbets - och 
tjänstekollektivavtal och den behandlar besvärsärenden som enligt lag hör till 
arbetsdomstolens behörighet.  
Bestämmelser om vilka mål och ärenden som omfattas av arbetsdomstolens be hörighet och 
arbetsdomstolens domförhet i dem samt om behandlingen av ärenden i arbetsdomstolen finns 
i lagen om rättegång i arbetsdomstolen (646/1974) .  
2 § 
Arbetsdomstolens ledamöter  
Ledamöter vid arbetsdomstolen är presidenten och arbetsdomstolsrådet. Vid arbetsdomstolen 
kan det dessutom finnas en assessor.  
Vid arbetsdomstolen finns det fjorton sakkunnigledamöter som deltar i behandlingen och 
avgörandet av mål och ärenden med iakttagande av lagen om rättegång i arbetsdomstolen. Av 
sakkunnigledamöterna ska två vara lagfarna ledamöter som inte företräder arbet sgivar - eller arbetstagarintressen. Av de övriga sakkunnigledamöterna ska åtta vara förtrogna med 
arbetsavtalsförhållanden och fyra med tjänsteförhållanden.  
7 kap  
Försäkringsdomstolen  
1 § 
Försäkringsdomstolens uppgifter  
Försäkringsdomstolen är specialdomstol för mål och ärenden som gäller social trygghet och 
som enligt lag hör till försäkringsdomstolens behörighet.  
Bestämmelser om försäkringsd omstolens domförhet och behandlingen av mål och ärenden i 
försäkringsdomstolen finns i lagen om rättegång i försäkringsdomstolen (677/2016) .  
2 § 
Försäkringsdomstolens ledamöter  
Ledamöter vid försäkringsdomstolen är överdomaren och försäkringsrättsdomarna. Vid 
försäkringsdomstolen kan det dessutom finnas asses sorer.  
Vid försäkringsdomstolen finns det en överläkare som är läkarledamot med uppgiften som 
huvudsyssla. Förutom arbetet som läkarledamot planerar och utvecklar överläkaren det 
medicinska bedömningsförfarandet vid försäkringsdomstolen, sköter den allmänna 
planeringen och organiseringen av läkarledamöternas arbete samt sörjer för arbetets resultat. 
Överläkaren ska dessutom övervaka att läkarledamöterna tillämpar rättsprinciperna och tolkar 
lagen på ett enhetligt sätt.  
Vid försäkringsdomstolen finns det dessutom andra läkarledamöter, sakkunnigledamöter som 
är insatta i förhållandena inom arbetslivet eller företagsverksamhet samt sakkunnigledamöter 
som är insatta i militärskadeärenden. Dessa ledamöter deltar i behandlingen och avgörandet 
av ärenden med  iakttagande av lagen om rättegång i försäkringsdomstolen.  
8 kap  
Organisering av arbetet vid domstolarna samt ledning och administration  
1 § 
Ledning  
Chefsdomaren leder domstolen och svarar för dess resultat.  
Domstolen kan ha en ledningsgrupp som stödjer överdomaren i arbetet med att leda och 
utveckla domstolens verksamhet. Till ledningsgruppen hör chefsdomaren som ordförande, de 
avdelningschef er som avses i 4 §, den kansli - eller förvaltningschef som avses i 19 kap. 5 § 
samt vid behov även andra inom personalen.  Ledningsgruppen ska åtminstone behandla förslag till arbetsordning för domstolen samt 
övriga ärenden av betydelse när det gäller ledn ing av domstolen, domstolens administration, 
ekonomi, verksamhet och personal samt utveckling av verksamheten.  
Närmare föreskrifter om ledningsgruppens sammansättning och vilka ärenden som behandlas 
i ledningsgruppen meddelas i domstolens arbetsordning.  
2 § 
Chefsdomarens uppgifter  
Chefsdomaren ska sörja för domstolens funktionsduglighet och utveckling. Chefsdomaren 
ställer upp resultatmålen för  domstolen och sörjer för att de uppnås. Chefsdomaren ska 
övervaka att rättsprinciperna tillämpas och lagen tolkas på ett enhetligt sätt i domstolens 
avgöranden.  
Chefsdomaren deltar i rättskipningen i den omfattning som hans eller hennes övriga uppgifter 
medger det.  
3 § 
Avgörande av administrativa ärenden  
Chefsdomaren avgör de av domstolens administrativa och ekonomiska ärenden som inte 
någon annan tjänsteman har förordnats att avgöra.  
Chefsdomaren kan besluta att ett ärende som gäller lämnande av ett utlåtande i ett 
lagstiftningsärende eller lämnande av ett lagstiftningsinitiativ ska behandlas och avgöras i 
plenum, och vid en tingsrätt i någo n annan utökad sammansättning.  
Föreskrifter om chefsdomares rätt att överföra ärenden på andra tjänstemän för avgörande 
meddelas i domstolens arbetsordning. Chefsdomaren kan förbehålla sig rätten att avgöra ett 
ärende som han eller hon överfört eller som a nnars ska avgöras av någon annan tjänsteman.  
4 § 
Avdelningar  
En domstol får vara indelad i avdelningar. Föreskrifter om indelningen i avdelni ngar 
meddelas i domstolens arbetsordning.  
En avdelning leds av en av chefsdomaren förordnad lagfaren domare ( avdelningschef ), om 
inte chefsdomaren själv leder avdelningen.  
5 § 
Förordnande till avdelningschef  
Chefsdomaren förordnar en lagfaren domare vid domstolen till uppgiften som avdelningschef 
för högst tre år i  sänder. Uppgiften ska förklaras ledig att sökas av de ordinarie domare vid domstolen i fråga som har utnämnts till sin tjänst före utgången av ansökningstiden. Den som 
förordnas till uppgiften ska ha de personliga egenskaper som uppgiften kräver och 
ledar förmåga.  
Förordnandet kan återkallas av vägande skäl.  
6 § 
Avdelningschefens uppgifter  
Avdelningschefen leder arbetet inom avdelningen. Han e ller hon ska särskilt sörja för den 
allmänna planeringen och organiseringen av arbetet inom avdelningen samt för arbetets 
resultat. Avdelningschefen ska övervaka att rättsprinciperna tillämpas och lagen tolkas på ett 
enhetligt sätt i avdelningens avgörande n.  
7 § 
Fördelning av mål och ärenden  
Målen och ärendena ska fördelas för beredning och avgörande i enlighet med de grunder som 
fastställs i a rbetsordningen. Dessa grunder ska vara tydliga och de ska säkerställa parternas 
rätt att få sitt mål eller ärende avgjort på ett oberoende, opartiskt och snabbt sätt.  
8 § 
Omfördelning av mål och ärenden  
Ett mål eller ärende som tilldelats en domare för behandling och avgörande kan omfördelas 
mot den domarens vilja endast om det finns vägande skäl på grund av domarens sjukdom, 
dröjsmål i målet e ller ärendet, domarens arbetsmängd eller någon annan motsvarande 
omständighet.  
Chefsdomaren beslutar om omfördelning av mål och ärenden i de fall som avses i 1  mom. 
Vid högsta domstolen och högsta förvaltningsdomstolen beslutar presidenten om 
omfördelning. Beslut om omfördelning ska motiveras.  
9 § 
Arbetsordning  
Domstolens arbetsordning fastställs av chefsdomaren. Innan chefsdomaren fastställer 
arbetsordningen ska han eller hon höra ledningsgruppen eller, om domstolen inte  har en 
ledningsgrupp, de ordinarie domarna.  
Domstolens arbetsordning är offentlig och den ska finnas tillgänglig för alla.  
10 § 
Verksamhets berättelse  Domstolarna ska årligen lämna en berättelse om sin verksamhet. Flera domstolar kan även 
tillsammans sammanställa en gemensam verksamhetsberättelse.  
Verksamhetsberättelsen är offentlig och den ska finnas tillgänglig för alla.  
AVDELNING III  
DOMARE  
9 kap  
Domare som utövare av dömande makt och som tjänstemän  
1 § 
Domares skyldigheter  
En domare utövar dömande makt självständigt och är  i denna verksamhet bunden enbart av 
lag.  
Domaren är skyldig att avgöra mål och ärenden som han eller hon har tilldelats för 
behandling. Domaren ska vara samvetsgrann och omsorgsfull i sin tjänsteutövning samt 
behandla och avgöra målen och ärendena utan d röjsmål.  
Sådana bestämmelser om tjänstemäns allmänna skyldigheter som tillämpas på domare finns 
dessutom i 4 kap. i statstjänstemannalagen (750/1994)  och i andra lagar.   
2 § 
Domares ansvar för ämbetsåtgärder  
Bestämmelser om domares ansvar för ämbetsåtgärder finns i 118 § i grundlagen och i andra 
lagar.  
3 § 
Domare som föredragande  
Om ett mål eller ärende enligt lag ska avgöras i domstolen på föredragning, får en domare 
vara föredragande.  
4 § 
Utbildning  
Domarna ska upprätthålla och utveckla sin lagkunskap, sitt juridiska kunnande och sin 
yrkesskicklighet.  
Domarna ska erbjudas tillräckligt med utbildning och de ska ha möjlighet att delta i 
utbildningen.  5 § 
Bisyssla och tillstånd för bisyssla  
En domare får inte ta emot eller inneha en i 18 § 4 mom. i statstjänstemannalagen avsedd 
bisyssla, om inte domstolen på ansökan beviljar tillstånd för den ( tillstånd för bisyssla ). En 
domare får inte beviljas tillstånd för bisyssla för att verka som skiljema n utsedd av bara en av 
parterna i ett tvistemål som behandlas i en skiljenämnd.  
Bestämmelser om tillstånd för bisyssla i övrigt finns i 18 § i statstjänstemannalagen.  
Bestämmelser om antecknande av uppgifter som gäller domares bisysslor i register finns i 
lagen om registret över domares bindningar och bisysslor (565/2015) . 
6 § 
Ansökan om tillstånd för bisyssla  
Tillstånd för bisyssla beviljas på ansökan och av den domstol där domaren arbetar. 
Lagmannen vid en tingsrätt beviljas dock tillstånd av hovrätten, en hovrättspresident och 
presidenten vid arbetsdomstol en av högsta domstolen samt överdomaren vid en 
förvaltningsdomstol, marknadsdomstolen och försäkringsdomstolen av högsta 
förvaltningsdomstolen.  
Trots bestämmelserna i 18 § 5 mom. i statstjänstemannalagen ska sökanden i 
tillståndsansökan till chefsdomaren vid den domstol som behandlar tillståndet lämna uppgift 
om parterna i en tvist som behandlas av skiljemän.  
7 § 
Redogörelse för inkomst från b isyssla och anmälan om bisysslans upphörande  
En domare ska årligen för domstolen redogöra för hur mycket han eller hon har fått i 
betalning för sina bisysslor, om den sammanlagda inkomsten från bisysslorna överstiger 10 
000 euro. I redogörelsen ska det ang es vilka bisysslor inkomsten hänför sig till. När det gäller 
andra bisysslor än skiljemannauppdrag ska det även uppges vem som har betalat arvodet. 
Trots bestämmelserna i 24 § 1 mom. 23 punkten i lagen om offentlighet i myndigheternas 
verksamhet (621/1999)  är de uppgifter om inkomster från bisysslor som domare redogjort för 
offentliga. Domaren ska utan dröjsmål underrätta domstolen också om bisysslans 
upphörande.  
Redogör elsen över arvoden ska lämnas senast vid utgången maj månad det kalenderår som 
följer på inkomståret. Redogörelsen lämnas till den domstol som avses i 6 § 1 mom.  
10 kap  
Behörighetsvillkor för domare  
1 § Allmänna behörighetsvillkor för domare samt utnämningsgrunder  
Till domare kan utnämnas rättrådiga finska medborgare som har avlagt annan hög re 
högskoleexamen i juridik än magisterexamen i internationell och komparativ rätt och som 
genom sin tidigare verksamhet vid en domstol eller i andra uppgifter har visat att de har 
sådana insikter i tjänstens uppgiftsområde som en framgångsrik skötsel av t jänsten förutsätter 
samt behövliga personliga egenskaper. Bestämmelser om behörighetsvillkor för 
domartjänster som kräver sakkunskap inom något särskilt område får utfärdas separat.  
Bestämmelser om de behörighetsvillkor som gäller domares kunskaper i fins ka och svenska 
finns i 9 §.  
2 § 
Behörighetsvillkor för domare i de högsta domstolarna  
Till president och till ledamot vid högsta domstolen sa mt till president och till ledamot vid 
högsta förvaltningsdomstolen kan utnämnas personer som väl uppfyller vad som föreskrivs i 
1 § och som har utmärkta lagkunskaper. Av presidenten för högsta domstolen och presidenten 
för högsta förvaltningsdomstolen krä vs dessutom ledarförmåga.  
3 § 
Behörighetsvillkor för chefsdomare  
Till chefsdomare kan den utnämnas som utöver att han eller hon uppfyller vad som föreskrivs 
i 1 § även har ledarförmåga.  
4 § 
Behörighetsvillk or för jordrättsansvariga domare  
Den jordrättsansvariga domaren vid en tingsrätt som är jorddomstol ska vara förtrogen med 
fastighetslagstiftningen och behandlingen av fastighetsärenden.  
5 § 
Behörighetsvillkor för jordrättsingenjörer  
För tjänsten som jordrättsingenjör vid en tingsrätt som är jorddomstol krävs för uppgiften 
lämplig diplomingenjörsexamen inom lantmäteribranschen samt god erfarenh et av 
verkställande av fastighetsförrättningar och god förtrogenhet med värdering av fastigheter.  
6 § 
Behörighetsvillkor för förvaltningsrätts domare som är förtrogna med vattenärenden och 
miljöskyddsärenden  
Behörighetsvillkor för ledamöter som deltar i behandlingen av ärenden enligt vattenlagen 
(587/2011)  och miljöskyddslagen (527/2014)  är, när det inte är fråga om lagfarna ledamöter, 
lämplig högre högskoleexamen inom det tekniska eller naturvetenskapliga området. Dessutom fö rutsätts att de är förtrogna med uppgifter som hör till området för den lagstiftning 
som ska  tillämpas.  
7 § 
Behörighetsvillkor för överdomaren och marknadsrättsdomare vid marknadsdomstolen  
Av överdomaren och marknadsrättsdomarna vid marknadsdomstolen krävs dessutom att de är 
förtrogna med konkurrens - eller tillsynsärenden, upphandlingsärenden, mål och ärenden som 
gäller industriella r ättigheter eller upphovsrätt eller marknadsrättsliga ärenden.  
8 § 
Behörighetsvillkor för marknadsrättsingenjörer  
Till marknadsrättsingenjör ka n utnämnas en rättrådig finsk medborgare som har avlagt 
lämplig högre högskoleexamen inom det tekniska området, som är förtrogen med 
patentärenden och som har de personliga egenskaper som behövs.  
9 § 
Behörighetsvillkor som gäller domares kunskaper i finska och svenska  
Av den som utnämns till domare krävs utmärkta muntliga och skriftliga kunskaper i 
befolkningsmajoritetens språk inom domstolens domkrets samt  
1) vid enspråkiga domstolar nöjaktig förmåga att förstå och i tal använda det andra språket,  
2) vid tvåspråkiga domstolar nöjaktig förmåga att i tal och skrift använda det andra språket.  
Bestämmelser om behörighetsvillkor som gäller domares språkkunskaper vid Ålands tingsrätt 
och Ålands förvaltningsdomstol utfärdas med stöd av självstyrelselagen för Åland 
(1144/1991)  genom förordning av statsrådet.  
10 § 
Tingsdomartjänster som kräver särskilda språkkunskaper  
Vid de tvåspråkiga tingsrätterna ska det för att trygga de språkliga rättigheterna finnas ett 
tillräckligt antal tingsdomartjänster för vilka det av dem som utnämns till tjänsterna krävs 
utmärkta muntliga och skriftliga kunskaper i befolkningsminoritetens språk inom domkretsen 
samt nöjaktiga muntliga och skriftliga kunskaper i majoritetens språk. Vid varje tvåspråkiga 
tingsrätt ska det dock alltid finnas minst en sådan tingsdomartjänst.  
Bestämmelser om hur många i 1 mom. avsedda tingsdomartjänster det finn s vid var och en av 
de tvåspråkiga tingsrätterna utfärdas genom förordning av statsrådet.  
11 § 
Övriga domartjänster som kräver särskilda språ kkunskaper  Vid de tvåspråkiga hovrätterna och förvaltningsdomstolarna samt vid marknadsdomstolen 
och försäkringsdomstolen kan det för att trygga de språkliga rättigheterna finnas ett 
tillräckligt antal tjänster för lagfarna domare för vilka det av dem som utnämns till tjänsterna 
krävs sådana språkkunskaper som avses i 10 § 1 mom.  
Bestämmelser om hur många i 1 mom. avsedda domartjänster det finns vid var och en av de 
tvåspråkiga domstolarna utfärdas genom förordning av statsrådet. Innan ärendet föredras för  
statsrådet ska justitieministeriet begära utlåtande från högsta domstolen respektive högsta 
förvaltningsdomstolen över behovet av i 1 mom. avsedda domartjänster.  
12 § 
Dispens  
Från behörighetsvillkoren för domartjänster kan dispens inte beviljas.  
11 kap  
Utnämning av chefsdomare och ordinarie domare  
1 § 
Utnämning till domartjänst och till tjänsteförhållande för viss tid  
En domare utnämns till sin tjänst som ordinarie, om inte han eller hon p å de grunder som 
anges i 12 kap. 1 § utnämns till ett tjänsteförhållande för viss tid.  
Till tjänst som assessor utnämns för viss tid i enlighet med 18 kap. 1 §.  
Chefsdomarna vid domstolarna utnämns till sin tjänst för viss tid med beaktande av det som 
föreskrivs i 2 §. Högsta domstolens president och högsta förvaltningsdomstolens president 
utnämns till sina tjänster som ordinarie.  
2 § 
Utnämni ng av chefsdomare för viss tid  
Chefsdomarna utnämns för sju år i sänder. En chefsdomare utnämns dock högst till dess att 
han eller hon uppnår den avgångsålder som föreskrivs för domare. Vid utnämning av 
chefsdomare iakttas bestämmelserna om utnämning av or dinarie domare.  
En chefsdomare kan i de fall som anges i 12 kap. 1 § utnämnas även för en kortare tid än sju 
år.  
En chefsdomare som har utnämnts till en ordinarie domartjänst är tjänstledig från denna tjänst 
under den tid han eller hon tjänstgör som chef sdomare. I fråga om den som utnämnts till en 
chefsdomartjänst innan denna lag trätt i kraft gäller dock 24 kap. 4 §.  Om en person som tjänstgör som chefsdomare enligt denna paragraf utnämns till en annan 
chefsdomartjänst, anses personen ha avgått från den tidigare chefsdomartjänsten vid den 
tidpunkten när han eller hon utnämndes till den andra tjänsten.  
3 § 
Utnämnande myndighet  
De ordinarie doma rna samt chefsdomarna, när dessa utnämns till en tjänst enligt 2 § 1  mom., 
utnämns av republikens president utifrån statsrådets förslag till avgörande.  
4 § 
Ledigförklaring av tjänster  
Ordinarie domartjänster och chefsdomartjänster som tillsätts för viss tid ska förklaras lediga 
att sökas vid dom stolen innan de tillsätts.  
5 § 
Domstol som ledigförklarar en tjänst  
Högsta domstolen ledigförklarar tjänsten som president vid högsta domstol en, tjänsterna som 
hovrättspresident och tjänsten som president vid arbetsdomstolen.  
Högsta förvaltningsdomstolen ledigförklarar tjänsten som president vid högsta 
förvaltningsdomstolen samt tjänsterna som överdomare vid en förvaltningsdomstol, tjänsten 
som överdomare vid marknadsdomstolen och tjänsten som överdomare vid 
försäkringsdomstole n.  
Respektive hovrätt ledigförklarar tjänsterna som lagman vid en tingsrätt.  
Den domstol där domartjänsten finns ledigförklarar de domartjänster som inte nämns i 1 –
3 mom.  
6 § 
Ny ledigförklaring av en tjänst, förlängning av ansökningstiden och återkallande av ledigförklaringen av 
en tjänst  
Av giltiga skäl får en domartjänst förklaras ledig att sökas på nytt eller ansökningstiden för en 
domartjä nst förlängas. De som tidigare har sökt tjänsten beaktas då utan en ny ansökan. En 
anmälan om ledigförklaring av en tjänst kan av giltiga skäl även återkallas.  
Beslut om att en tjänst ska förklaras ledig att sökas på nytt, förlängning av ansökningstiden 
och återkallande av ledigförklaringen av tjänsten fattas av den domstol som ledigförklarar 
tjänsten.  
7 § 
Framställning till utnämning av domar e Republikens president utnämner högsta domstolens president och högsta 
förvaltningsdomstolens president utan framställning som avses i 3 mom.  
Högsta domstolen gör en motiverad framställning till utnämning av en ledamot vid högsta 
domstolen. Framställninge n lämnas till statsrådet för föredragning för republikens president. 
Högsta förvaltningsdomstolen gör på motsvarande sätt en framställning till utnämning av en 
ledamot vid högsta förvaltningsdomstolen.  
Motiverade framställningar till utnämningar av andra d omare än de domare som nämns i 1 
och 2 mom. görs av den i 20 kap. avsedda domarförslagsnämnden.  
8 § 
Domarförslagsnämndens utlåtande  
Domarförsl agsnämnden kan lämna utlåtande i ett ärende som gäller utnämning av en ledamot 
vid högsta domstolen eller högsta förvaltningsdomstolen, om domstolen i fråga begär det. 
När utlåtandet lämnas ska 9 § iakttas.  
9 § 
Behandlingen av ärenden i domarförslagsnämnden  
Innan domarförslagsnämnden gör en utnämningsframställning begär nämnden utlåtande om 
de sökande av den domstol som har förklarat tjänsten le dig. När det gäller tingsdomartjänster 
begär nämnden dock utlåtande om de sökande av respektive hovrätt och dessutom av den 
tingsrätt där tjänsten är ledigförklarad. När det gäller sökande till en tjänst som 
jordrättsingenjör ska utlåtande dessutom begäras  av Lantmäteriverket. På motsvarande sätt 
ska utlåtande inhämtas av Ålands landskapsregering innan lagmannen vid Ålands tingsrätt 
utnämns.  
Domarförslagsnämnden kan innan den gör en utnämningsframställning i fråga om 
arbetsdomstolens president eller arbets domstolsråd begära utlåtande om sökandena av de 
centralorganisationer och arbetsmarknadsverk som avses i 17 kap. 13 § samt av 
finansministeriet och Finlands Bank. Nämnden kan också inhämta andra utlåtanden och 
utredningar samt höra sökande och sakkunniga.  
Innan en utnämningsframställning görs ska de sökande ges tillfälle att yttra sig med 
anledning av de utlåtanden och utredningar som skaffats under beredningen av 
utnämningsärendet.  
10 § 
Domstolens utlåtande  
Domstolens utlåtande vid tillsättning av en domartjänst ges när det gäller  
1) hovrätterna, förvaltningsdomstolarna, ma rknadsdomstolen och försäkringsdomstolen, av 
domstolen i en sammansättning med chefsdomaren och avdelningscheferna eller, om domstolen inte är indelad i avdelningar, av chefsdomaren efter att ha hört de ordinarie 
domarna,  
2) tingsrätterna, av lagmannen eft er att ha hört ledningsgruppen eller, om tingsrätten inte har 
en ledningsgrupp, efter att ha hört de ordinarie tingsdomarna,  
3) arbetsdomstolen, av presidenten.  
Den sammansättning som avses i 1 mom. 1 punkten är beslutför när chefsdomaren som 
ordförande o ch minst hälften av de övriga ledamöterna eller deras ställföreträdare är 
närvarande.  
11 § 
Innehållet i domstolens utlåtande  
Domstolens utlåtande ska innehålla ett motiverat yttrande om vilken av de sökande som bör 
utnämnas.  
Av domstolens utlåtande ska framgå domstolens motiverade uppfattning om de sökandes 
meriter och kompetens samt deras inbördes rangordning med hänsyn till den tjänst so m ska 
tillsättas. Domarförslagsnämnden kan vid behov ge närmare anvisningar om innehållet i 
utlåtandet.  
Till utlåtandet från den domstol som ledigförklarat tjänsten som domare ska det bifogas ett 
sammandrag enligt nämndens anvisningar över sökandenas tjäns temeriter och över övriga 
meriter som beaktats. När det gäller de sökande till en tingsdomartjänst utarbetas 
sammandraget dock av hovrätten.  
12 § 
Redogörelse för bindningar  
Den som föreslås bli utnämnd till en ordinarie domartjänst ska före utnämningen lämna en i 8 
a § i statstjänstemannalagen avsedd redogörelse för sina bindningar. Redogörelsen lämnas till 
den utnämnande myndigheten. När den ut nämnande myndigheten är republikens president 
lämnas redogörelsen till justitieministeriet. Den som utnämnts till domare ska dessutom sända 
redogörelsen för kännedom till den domstol som utnämningen skett till.  
Domare ska under sitt tjänsteförhållande utan  dröjsmål redogöra för ändringar i sina 
bindningar. Redogörelsen lämnas till den domstol där domaren arbetar. Lagmannen vid en 
tingsrätt ska dock lämna redogörelsen till hovrätten, presidenten vid en hovrätt och 
presidenten vid arbetsdomstolen till högsta domstolen samt överdomaren vid en 
förvaltningsdomstol, överdomaren vid marknadsdomstolen och överdomaren vid 
försäkringsdomstolen till högsta förvaltningsdomstolen. Domare ska även i andra fall lämna 
motsvarande redogörelse om domstolen eller justitieminis teriet begär en sådan.  
Bestämmelser om bindningar finns dessutom i 8 a § i statstjänstemannalagen. Bestämmelser 
om antecknande av uppgifter om bindningar i register finns i lagen om registret över domares 
bindningar och bisysslor.  13 § 
En chefsdomares rätt att bli utnämnd till ordinarie domartjänst  
En chefsdomare som inte har utnämnts ordinarie till någon annan domartjänst har, när den 
mandattid  som avses i 2 § 1 mom. löpt ut, rätt att bli utnämnd till en ordinarie tjänst som 
lagfaren domare vid den domstol där han eller hon har tjänstgjort som chefsdomare. Vid 
behov har han eller hon rätt att bli utnämnd till en sådan domartjänst vid en annan do mstol 
vars behörighetsvillkor han eller hon uppfyller och som kan anses vara lämplig för honom 
eller henne. Vid utnämningen till tjänsten iakttas förfarandet för utnämning av domare. 
Tjänsten ledigförklaras dock inte.  
En i 1 mom. avsedd domarens tjänsteål der i den ordningsföljd som grundar sig på antalet 
tjänsteår  bestäms utgående från den tidpunkt då han eller hon utnämndes till chefsdomare.  
12 kap  
Utnämning av domare för viss tid  
1 § 
Utnämning av domare till tjänsteförhållande för viss tid  
Om en ordinarie domartjänst eller om en chefsdomartjänst som ska tillsättas för viss tid inte 
innehas av någon eller om en domare har förhinder eller är på semester, kan det för skötseln 
av tjänsten utnämnas en domare till ett tjänsteförhållande för viss t id. En domare kan 
utnämnas till ett tjänsteförhållande för viss tid vid en domstol även när det på grund av antalet 
eller arten av de mål och ärenden som ska behandlas vid domstolen eller av andra särskilda 
skäl är behövligt.  
En utnämning till tjänsteförh ållande som domare för viss tid får inte göras för ett enskilt mål 
eller ärende, om inte det finns tvingande skäl till detta för att säkerställa rättegången.  
På behörigheten för domare som är utnämnda till tjänsteförhållande för viss tid och på deras 
rätt att kvarstå i tjänsten under tiden för utnämningen samt på lönegrunderna tillämpas vad 
som föreskrivs om behörigheten, rätten att kvarstå i tjänsten och lönen för motsvarande 
ordinarie domare.  
2 § 
Ledigförklaring av ett tjänsteförhållande som domare för viss tid  
Ett tjänsteförhållande som domare för viss tid ska förklaras ledigt att sökas, om utnämningen 
görs för minst sex månader.  
Ett tjänsteförhållande för viss tid som ledamot vid högsta domstolen eller högsta 
förvaltningsdomstolen ska förklaras ledigt att sökas oberoende av utnämningens längd.  
3 § Utnämning av vissa av de högsta domarna till tjänsteförhållande för viss tid  
Republikens president utnämner ledamöter vid högsta domstolen till tjänsteförhållande för 
viss tid på framställning av högsta domstolen och ledamöte r vid högsta 
förvaltningsdomstolen på framställning av högsta förvaltningsdomstolen.  
Om en chefsdomartjänst inte innehas av någon, utnämner högsta domstolen presidenten vid 
en hovrätt, presidenten vid arbetsdomstolen och lagmannen vid en tingsrätt till 
tjänsteförhållande för viss tid. Lagmannen vid en tingsrätt utnämns på framställning av 
hovrätten.  
Om en chefsdomartjänst inte innehas av någon, utnämner högsta förvaltningsdomstolen 
överdomaren vid en förvaltningsdomstol, överdomaren vid marknadsdomstolen oc h 
överdomaren vid försäkringsdomstolen till tjänsteförhållande för viss tid.  
4 § 
Utnämning av övriga domare till tjänsteförhållande för viss t id 
Högsta domstolen utnämner för viss tid, om den är längre än ett år, på framställning av 
chefsdomaren för respektive domstol domare till tjänsteförhållande för viss tid vid en hovrätt, 
arbetsdomstolen och tingsrätterna. Högsta förvaltningsdomstolen utnäm ner på motsvarande 
sätt domare till förvaltningsdomstolarna, marknadsdomstolen och försäkringsdomstolen.  
Chefsdomaren för en domstol utnämner domare till tjänsteförhållande för viss tid vid 
domstolen i fråga för högst ett år.  
Innan en domare utnämns i ett fall som avses i 2 mom. ska chefsdomaren höra 
ledningsgruppen eller, om det inte finns en ledningsgrupp, domstolens ordinarie domare, om 
detta inte är obehövligt på grund av att domaren utnämns för endast en kort tid eller av någon 
annan orsak.  
5 § 
Till tjänsteförhållande för viss tid utnämnda domares redogörelse för bindningar  
Domare som avses bli utnämnda till tjänsteförhållande för viss tid  ska innan de utnämns och 
under den tid tjänsteförhållandet pågår lämna i 11 kap. 12 § avsedda redogörelser för sina 
bindningar, om utnämningen görs för en längre tid än ett år. Detsamma gäller dem som avses 
bli utnämnda till tjänsteförhållande för viss ti d som ledamöter vid högsta domstolen eller 
högsta förvaltningsdomstolen, oberoende av utnämningens längd.  
13 kap  
Tjänstledighet och vikariat  
1 § 
Domares tjänstledighet och skötsel av tjänst  Beslut om tjänstledighet enligt 23 § i statstjänstemannalagen fattas när det gäller domare av 
respektive domstol, om inte något annat föreskrivs i 2 § i detta kapitel.  
2 § 
Chefsdomares tjänstledighet  
En chefsdomare för en domstol får ta tjänstledighet enligt 23 § i statstjänstemannalagen högst 
en månad om året.  Beslut om tjänstledighet för en längre tid än detta för 
hovrättspresidenterna och presidenten vid arbetsdomstolen fattas av högsta domstolen. På 
motsvarande sätt beslutar högsta förvaltningsdomstolen om beviljande av längre 
tjänstledighet än en månad för överdomarna vid förvaltningsdomstolarna, överdomaren vid 
marknadsdomstolen och överdomaren vid försäkringsdomstolen. Respektive hovrätt beslutar 
om beviljande av längre tjänstledighet än en månad för lagmännen vid tingsrätterna.  
3 § 
Tjänstgöring som ställföreträdare för chefsdomare  
Ställföreträdare för chefsdomaren när denne har förhinder är antingen en i arbetsordningen  
till ställföreträdare förordnad avdelningschef eller någon annan lagfaren domare. Om ett 
sådant förordnande inte har utfärdats, är den tjänstgörande avdelningschef som är äldst i 
uppgiften eller, om domstolen inte är indelad i avdelningar, den tjänstgöran de lagfarna 
domare som är äldst i tjänsten ställföreträdare för chefsdomaren.  
4 § 
Tjänstgöring som ställföreträdare för avdelningschef  
Ställf öreträdare för en avdelningschef när denne har förhinder är en i arbetsordningen till 
ställföreträdare förordnad domare. Om ett sådant förordnande inte har utfärdats, är den 
tjänstgörande lagfarna domare som är äldst i tjänsten på avdelningen i fråga ställ företrädare 
för avdelningschefen.  
14 kap  
Tjänstgöring vid en annan domstol och förflyttning  
1 § 
Förordnande av en ojävig domare  
Högsta domstol en kan vid behov till en hovrätt och till arbetsdomstolen i stället för en jävig 
domare förordna en annan domare som uppfyller behörighetsvillkoren. Högsta 
förvaltningsdomstolen kan på motsvarande sätt förordna en domare till en 
förvaltningsdomstol, till m arknadsdomstolen och till försäkringsdomstolen.  
En hovrätt kan vid behov till en tingsrätt inom sin domkrets i stället för en jävig domare 
förordna en lagfaren domare från hovrätten eller från en annan tingsrätt inom domkretsen.  2 § 
Domartjänstgöring vid en annan domstol  
En domare kan med sitt samtycke förordnas att för högst ett år i sänder tjänstgöra som 
domare vid någon annan domstol än den  han eller hon är utnämnd vid, om detta är motiverat 
på grund av arten, omfattningen eller mängden av de mål och ärenden som ska behandlas vid 
den mottagande domstolen.  
En hovrätt ger förordnanden om tillfällig tjänstgöring som avses i 1 mom. vid tingsrät terna 
inom dess domkrets. Högsta domstolen ger förordnanden om tillfällig tjänstgöring vid 
hovrätterna och arbetsdomstolen. Högsta förvaltningsdomstolen ger förordnanden om 
tillfällig tjänstgöring vid förvaltningsdomstolarna, marknadsdomstolen och 
försäkri ngsdomstolen.  
Innan ett förordnande ges ska samtycke begäras av den domstol från vilken domaren 
förflyttas.  
3 § 
Jordrättsingenjörers skyldigh et att tjänstgöra vid en annan jorddomstol  
En jordrättsingenjör kan vid behov förordnas att behandla jordrättsmål och jordrättsärenden 
även vid en annan tingsrätt som behandlar jordrättsmål och jordrättsärenden än den tingsrätt 
som jordrättsingenjören är u tnämnd vid, förutsatt att tingsrätterna hör till ett och samma 
samarbetsområde för jordrättsingenjörer.  
Ett förordnande som avses i 1 mom. ges av den tingsrätt vid vilken jordrättsingenjören är 
utnämnd.  
Bestämmelser om jordrättsingenjörernas samarbetsomr åden utfärdas genom förordning av 
justitieministeriet.  
4 § 
Förflyttning av domare vid omstrukturering av domstolsväsendet  
På förflyttning av domare vid omstrukturering av domstolsväsendet tillämpas vad som i 5 a §, 
5 b § 2 mom. och 5 c § 1 mom. i statstjänstemannalagen föreskrivs om omstrukturering av 
funktioner inom statsförvaltningen.  
Om den tjänst som ska förflyttas med s töd av 1 mom. efter omstruktureringen finns på ett 
annat ställe än inom domarens pendlingsregion, och domaren inte samtycker till förflyttning, 
ska en förflyttning av domaren till en annan domartjänst inom hans eller hennes 
pendlingsregion eftersträvas. Om  det inte finns någon sådan tjänst, kan domaren med sitt 
samtycke förflyttas till en domartjänst eller annan tjänst utanför pendlingsregionen. Om det 
vid omstruktureringen i stället för domartjänsten inrättas en ny tjänst som inte är en 
domartjänst, har do maren dock rätt att i första hand bli utnämnd till en domartjänst.  En domare kan enbart förflyttas till en tjänst vars behörighetsvillkor domaren uppfyller och 
som kan anses vara lämplig för honom eller henne. Vid förflyttning till en domartjänst iakttas 
förfarandet för utnämning av domare. Tjänsten ledigförklaras dock inte. Det 
domstolsutlåtande om tillsättande av en domartjänst som avses i 11 kap. 10 § ges av högsta 
domstolen eller av högsta förvaltningsdomstolen beroende på vilken domstol 
omstrukturerin gen gäller.  
Om en domare utan giltig orsak vägrar att ta emot en tjänst som avses i 2 mom., kan domaren 
entledigas. Ärendet behandlas av högsta förvaltningsdomstolen på ansökan av 
justitieministeriet. Ärendet ska behandlas som ett brådskande rättskipnings ärende.  
15 kap  
Skriftlig varning och avstängning från tjänsteutövning  
1 § 
Skriftlig varning  
En i 24 § i statstjänstemannalagen avsedd skriftl ig varning åt en domare ges av chefsdomaren 
för den domstol där domaren tjänstgör. En skriftlig varning åt lagmannen vid en tingsrätt ges 
dock av presidenten vid hovrätten, åt presidenten vid en hovrätt och presidenten vid 
arbetsdomstolen av presidenten vi d högsta domstolen samt åt överdomaren vid en 
förvaltningsdomstol, överdomaren vid marknadsdomstolen och överdomaren vid 
försäkringsdomstolen av presidenten vid högsta förvaltningsdomstolen.  
2 § 
Avstängning från tjänsteutövning  
Beslut om avstängning av en domare från tjänsteutövning på de grunder som avses i 40 § 
2 mom. 1 –3 punkten i statstjänstemannalagen fattas av den domstol där domaren tjän stgör. 
Lagmannen vid en tingsrätt avstängs dock från tjänsteutövning av hovrätten, presidenten vid 
en hovrätt och presidenten vid arbetsdomstolen av högsta domstolen samt överdomaren vid 
en förvaltningsdomstol, överdomaren vid marknadsdomstolen och överdom aren vid 
försäkringsdomstolen av högsta förvaltningsdomstolen.  
Bestämmelser om avstängning från tjänsteutövning finns dessutom i statstjänstemannalagen.  
16 kap  
Upphörande av tjänsteförhållandet  
1 § 
Avgångsålder och beviljande av avsked  
Bestämmelser som gäller den allmänna avgångsåldern för tjänstemän och tjänsteförhållandets 
upphörande och som tillämpas på domare finns i 35 § i statstjänstema nnalagen.  En domare beviljas på ansökan avsked av den domstol där han eller hon tjänstgör.  
2 § 
Entledigande av domare på grund av arbetsoför måga  
En domare är skyldig att avgå från sin domartjänst, om han eller hon på grund av sjukdom, 
lyte eller kroppsskada har förlorat sin arbetsförmåga.  
Om domaren som har förlorat sin arbetsförmåga inte själv ansöker om avsked, beslutar en 
domstol om entledigande av domaren. Ärendet ska behandlas som ett brådskande 
rättskipningsärende. Beslut om entledigande fattas av  
1) den hovrätt som är behörig i mål som gäller tjänstebrott, om saken gäller en domare från 
en tingsrätt eller arbetsdomstolen,  
2) högsta förvaltningsdomstolen, om saken gäller en domare från högsta 
förvaltningsdomstolen, en förvaltningsdomstol, marknadsdomstolen eller 
försäkringsdomstolen,  
3) högsta domstolen, om saken gäller en domare från högsta domstolen eller en hovrätt.  
Ansökan om entledigande av en domare görs av den domstol som är behörig att besluta om 
avstängning av domaren från tjänsteutövning.  
3 § 
Domares behörighet efter det att tjänsteförhållandet har upphört  
Om en domare har avgjort ett rättskipningsmål eller rättskipningsärende eller har deltagit i 
avgörandet av d et som ledamot i en kollegial sammansättning under den tid domaren 
tjänstgjort vid en domstol eller om ett förslag till avgörande har lämnats i målet eller ärendet 
under den tiden, är domaren behörig i målet eller ärendet även när domaren inte längre 
tjäns tgör som domare eller står i tjänsteförhållande för viss tid vid domstolen i fråga.  
Bestämmelsen i 1 mom. gäller inte domare som har entledigats enligt 2 §.  
AVDELNING IV  
SAKKUNNIGLEDAMÖTER OCH ÖVRIG PERSONAL  
17 kap  
Sakkunnigledamöter  
1 § 
En sakkunnigledamots ställning  En sakkunnigledamot är när han eller hon utövar dömande makt oberoende på samma sätt 
som en domare.  
På sakkunnigledamöters sky ldigheter och ansvar tillämpas vad som i 9 kap. 1 och 2 § 
föreskrivs om domares skyldigheter och ansvar.  
På sakkunnigledamöters behörighet efter att mandattiden har löpt ut tillämpas vad som i 
16 kap. 3 § föreskrivs om domares behörighet.  
2 § 
En sakkunnigledamots rätt att kvarstå i uppdraget  
På sakkunnigledamöters rätt att kvarstå i uppdraget till utgången av mandattiden tillämpas, 
med i 18 –21 § föreskrivna undantag, vad som föreskrivs om rätten för innehavare av 
domartjänst att kvarstå i tjänsten.  
3 § 
Förordnande av sakkunnigledamö ter 
Statsrådet förordnar sakkunnigledamöterna vid förvaltningsdomstolarna, marknadsdomstolen 
och försäkringsdomstolen. Republikens president förordnar sakkunnigledamöterna vid högsta 
förvaltningsdomstolen och arbetsdomstolen.  
4 § 
Antalet sakkunnigledamöter och ersättare  
Antalet sakkunnigledamöter ska vara tillräckligt stort. Bestämmelser om antalet 
sakkunnigledamöter vid arbetsdomstolen finns i 6 kap. 2 §.  
För sakkunnigledamöterna kan det förordnas ett tillräckligt antal ersättare. Bestämmelserna 
om sakkunnigledamöter sk a tillämpas också på ersättarna.  
5 § 
Sakkunnigledamöternas mandattid  
Sakkunnigledamöterna förordnas för en mandattid på fem år i sänder. Om e tt uppdrag som 
sakkunnigledamot blir ledigt före utgången av mandattiden, kan en ny sakkunnigledamot 
förordnas i den tidigare sakkunnigledamotens ställe.  
Ett förordnande till sakkunnigledamot gäller dock högst till dess att sakkunnigledamoten 
uppnår den av gångsålder som föreskrivs för domare.  
6 § 
Ledigförklaring av uppdrag  
Respektive domstol ledigförklarar uppdragen som sakkunnigledamot.  Bestäm melsen i 1 mom. gäller inte de sakkunnigledamöter vid arbetsdomstolen och 
försäkringsdomstolen som förordnas utifrån de förslag som avses i 13 och 15 §.  
Domstolen får skaffa utlåtanden och annan utredning om sökandena.  
7 § 
Framställning om förordnande till ett uppdrag  
Domstolen gör en motiverad framställning till justitieministeriet för föredragning för 
statsrådet eller republikens president om  vilken av de sökande till ett sakkunniguppdrag som 
bör förordnas att sköta uppdraget.  
Framställning om förordnande av de av arbetsdomstolens ledamöter som är förtrogna med 
arbetsavtalsförhållanden eller tjänsteförhållanden görs utifrån de förslag som avs es i 13 §. 
Framställning om förordnande av de av försäkringsdomstolens ledamöter som är insatta i 
förhållandena inom arbetslivet eller företagsverksamheten och de ledamöter som är insatta i 
militärskadeärenden görs utifrån de förslag som avses i 15 §. Förs äkringsdomstolen ska 
dessutom höra social - och hälsovårdsministeriet innan en framställning om förordnande av en 
läkarledamot vid försäkringsdomstolen lämnas till justitieministeriet.  
8 § 
Behörighetsvillkor för sakkunnigledamöter vid förvaltningsdomstolarna  
Sakkunnigledamöterna vid förvaltningsdomstolarna ska när det gäller ärenden som avses i  
1) 7 § 1 mom. 1 och 1 a -punkten i lagen om förvalt ningsdomstolarna ha avlagt för uppdraget 
lämplig högre högskoleexamen och ha förtrogenhet med barnskydd,  
2) 7 § 1 mom. 2 punkten i lagen om förvaltningsdomstolarna ha avlagt för uppdraget lämplig 
högre högskoleexamen och ha förtrogenhet med specialomsorger  om personer med 
utvecklingsstörning,  
3) 7 § 1 mom. 3 punkten i lagen om förvaltningsdomstolarna vara legitimerade läkare och ha 
förtrogenhet med psykiatri,  
4) 7 § 1 mom. 4 punkten i lagen om förvaltningsdomstolarna ha avlagt för uppdraget lämplig 
högre högskoleexamen och ha förtrogenhet med missbrukarvård,  
5) 7 § 1 mom. 5 punkten i lagen om förvaltningsdomstolarna vara specialistläkare som har 
förtrogenhet med smittsamma sjukdomar.  
9 § 
Behörighetsvillkor för sakkunnigledamöter vid högsta förvaltningsdomstolen  
Behörighetsvillkor för högsta förvaltningsdomstolens miljösakkunnigråd är lämplig högre 
högskoleexamen inom det tekniska eller naturvetenskapliga området. Dessutom ska han eller 
hon vara förtrogen med uppgifter inom området för den lagstiftning som ska tillämpas.  Behörighetsvillkor för högsta förvaltningsdomstolens överingenjörsråd är lämplig högre 
högskoleexamen inom det tekniska  området. Dessutom ska han eller hon vara förtrogen med 
patentärenden.  
10 § 
Behörighetsvillkor för sakkunnigledamöter vid marknadsdomstolen  
En sådan sakkunnigledamot vid marknadsdomstolen som deltar i behandlingen av mål och 
ärenden som gäller konkurrens och tillsyn samt upphandling förutsätts ha avlagt för 
uppdraget lämplig högre högskoleexamen och vara förtrogen med konkurrensrätt, 
upphandling , energimarknaden, ekonomiska vetenskaper, marknadsföring, 
värdepappersmarknaden, näringslivet eller ekonomiska frågor.  
En sådan sakkunnigledamot vid marknadsdomstolen som deltar i behandlingen av mål och 
ärenden som gäller industriella rättigheter och upp hovsrätt förutsätts ha avlagt för uppdraget 
lämplig högre högskoleexamen samt vara förtrogen med frågor som gäller det tekniska 
området i fråga eller patentering eller med marknadsföring, ekonomiska vetenskaper, 
näringslivet eller ekonomiska frågor eller m ed konst.  
En sådan sakkunnigledamot vid marknadsdomstolen som deltar i behandlingen av 
marknadsrättsliga mål och ärenden förutsätts ha avlagt för uppdraget lämplig högre 
högskoleexamen och vara förtrogen med konsumentskydd, marknadsföring, näringslivet ell er 
ekonomiska frågor.  
11 § 
Behörighetsvillkor för en sakkunnigledamot vid marknadsdomstolen i mål eller ärenden som behandlas i 
en och samma r ättegång  
När marknadsdomstolen behandlar mål eller ärenden som hör till olika ärendegrupper i en 
och samma rättegång är en sakkunnigledamot som är behörig att delta i behandlingen av 
något av de mål eller ärenden som behandlas i den rättegången, behörig at t delta också i 
behandlingen av de övriga mål eller ärenden som behandlas där.  
12 § 
Behörighetsvillkor för sakkunnigledamöter vid arbetsdomsto len 
De sakkunnigledamöter vid arbetsdomstolen som inte företräder arbetsgivar - eller 
arbetstagarintressen förutsätts ha avlagt annan högre högskoleexamen i juridik än 
magisterexamen i internationell och komparativ rätt och vara förtrogna med förhållandena 
inom arbetslivet.  
Andra sakkunnigledamöter vid arbetsdomstolen ska vara förtrogna med arbetsavtals - eller 
tjänsteförhållanden.  
13 § 
Förslag t ill förordnande av med arbetsavtalsförhållanden eller tjänsteförhållanden förtrogna 
sakkunnigledamöter vid arbetsdomstolen  De sakkunnigledamöter vid arbetsdomstolen som är förtrogna med arbetsavtalsförhållanden 
och tjänsteförhållanden förordnas utifrån för slag av aktörer som företräder arbetsgivar - och 
arbetstagarintressen enligt följande:  
1) av de ledamöter som är förtrogna med arbetsavtalsförhållanden  
a) fyra på förslag av de mest representativa centralorganisationerna för 
arbetsgivarföreningarna, och  
b) fyra på förslag av de mest representativa centralorganisationerna för arbetstagarnas och 
funktionärernas fackföreningar, samt  
2) av de ledamöter som är förtrogna med tjänsteförhållanden  
a) två på förslag av finansministeriet, kommunala arbetsmarknadsver ket, evangelisk -
lutherska kyrkans arbetsmarknadsverk och Finlands Bank, och  
b) två på förslag av de mest representativa centralorganisationerna för fackföreningarna för 
statstjänstemännen, Finlands Banks tjänstemän, de kommunala tjänsteinnehavarna samt de  
kyrkliga tjänsteinnehavarna.  
Bland de föreslagna sakkunnigledamöterna ska det finnas personer som är förtrogna med 
arbetsavtalsförhållanden inom industrin, jordbrukssektorn och servicesektorn.  
För att de i 1 mom. avsedda aktörernas förslag ska bli beakta de ska aktörerna i förslagen 
uppge minst dubbelt så många kandidater som det finns ledamöter att utse. Till förslagen ska 
det fogas utredning som visar att de föreslagna personerna samtycker till att utses till 
ledamöter.  
Innan arbetsdomstolen gör en frams tällning om förordnande ska arbetsdomstolen av de 
aktörer som avses i 1 mom. begära förslag på de sakkunnigledamöter som ska förordnas. 
Sakkunnigledamöterna förordnas även om inget förslag har lämnats inom en av 
arbetsdomstolen utsatt tid eller det förslag  som har lämnats är bristfälligt och ett förslag trots 
begäran inte lämnas eller det bristfälliga förslaget inte kompletteras. Arbetsdomstolen kan 
begära ett nytt förslag, om kandidaterna inte uppfyller de allmänna grunderna för 
tjänsteutnämning.  
På en per son som står i anställningsförhållande till en sådan organisation som avses i 1  mom. 
och som sköter den kandidatnominering som avses i denna paragraf tillämpas 
bestämmelserna om straffrättsligt tjänsteansvar.  
14 § 
Behörighetsvillkor för sakkunnigledamöter vid försäkringsdomstolen  
En läkarledamot vid försäkringsdomstolen ska vara legitimerad läkare.  Av de övriga sakkunnigledamöterna vid försäkringsdomstolen ska en del vara insatta i 
förhållandena inom arbetslivet eller företagsverksamheten samt en del vara insatta i 
militärskadeärenden.  
15 § 
Förslag till förordnande av de av försäkringsdomstolens sakkunnigledamöter som ska vara insatta i 
förhållandena inom arbetslivet eller företagsverksamheten eller i militärskadeärenden  
Av de försäkringsd omstolens sakkunnigledamöter som ska vara insatta i förhållandena inom 
arbetslivet eller företagsverksamheten och sakkunnigledamöter som ska vara insatta i 
militärskadeärenden förordnas  
1) de ledamöter som är insatta i förhållandena inom arbetslivet och p å arbetsmarknaden eller i 
företagsverksamhet på förslag av  
a) representativa arbetsgivar - och arbetstagarorganisationer,  
b) kommunala arbetsmarknadsverket och huvudavtalsorganisationer som representerar 
kommunala tjänsteinnehavare och arbetstagare,  
c) statens arbetsmarknadsverk och de mest representativa centralorganisationerna för statens 
tjänstemän och arbetstagare,  
d) de mest representativa företagarorganisationerna,  
e) de mest representativa lantbruksföretagarorganisationerna, och  
f) försvarsministeri et och de mest representativa arbetstagarorganisationerna, samt  
2) de ledamöter som är förtrogna med militärskadeärenden och insatta i förhållandena för 
ersättningstagare på förslag av de mest representativa centralorganisationerna för 
ersättningstagarna o ch de militära ledamöterna på förslag av försvarsministeriet.  
För att de i 1 mom. avsedda aktörernas förslag ska bli beaktade ska aktörerna i förslagen 
uppge minst dubbelt så många kandidater som det finns medlemmar att utse. Till förslagen 
ska det fogas u tredning som visar att de föreslagna personerna samtycker till att utses till 
ledamöter.  
Innan försäkringsdomstolen gör en framställning om förordnande ska försäkringsdomstolen 
av de aktörer som avses i 1 mom. begära förslag på de sakkunnigledamöter som s ka 
förordnas. Ledamöterna förordnas även om inget förslag har lämnats inom en av 
försäkringsdomstolen utsatt tid eller det förslag som har lämnats är bristfälligt och ett förslag 
trots begäran inte lämnas eller det bristfälliga förslaget inte kompletteras.  
Försäkringsdomstolen kan begära ett nytt förslag, om kandidaterna inte uppfyller de allmänna 
grunderna för tjänsteutnämning.  På en person som står i anställningsförhållande till en sådan organisation som avses i 1  mom. 
och som sköter den kandidatnominerin g som avses i denna paragraf tillämpas 
bestämmelserna om straffrättsligt tjänsteansvar.  
16 § 
Behörighetsvillkor som gäller sakkunnigledamöters  språkkunskaper  
Till sakkunnigledamot vid en förvaltningsdomstol kan den förordnas som har goda muntliga 
och skriftliga kunskaper i befolkningsmajoritetens språk inom förvaltningsdomstolens 
domkrets samt  
1) vid enspråkiga förvaltningsdomstolar nöjaktig för måga att förstå och i tal använda det 
andra nationalspråket, eller  
2) vid tvåspråkiga förvaltningsdomstolar nöjaktig förmåga att i tal och skrift använda det 
andra nationalspråket.  
Bestämmelser om behörighetsvillkor som gäller sakkunnigledamöternas och ers ättares 
språkkunskaper vid Ålands förvaltningsdomstol utfärdas med stöd av självstyrelselagen för 
Åland genom förordning av statsrådet.  
Till sakkunnigledamot vid högsta förvaltningsdomstolen, till sakkunnigledamot vid 
marknadsdomstolen, till sådan sakkunni gledamot vid arbetsdomstolen som inte företräder 
arbetsgivar - eller arbetstagarintressen, samt till läkarledamot vid försäkringsdomstolen kan 
den förordnas som har goda muntliga och skriftliga kunskaper i finska och nöjaktiga muntliga 
och skriftliga kunska per i svenska.  
De sakkunnigledamöter vid arbetsdomstolen som är förtrogna med arbetsavtalsförhållanden 
eller tjänsteförhållanden samt vid försäkringsdomstolen de sakkunnigledamöter som är 
insatta i förhållandena inom arbetslivet eller företagsverksamheten  och de 
sakkunnigledamöter som insatta i militärskadeärenden ska förordnas så att det bland dem 
finns ett tillräckligt antal som är kunniga i finska och ett tillräckligt antal som är kunniga i 
svenska.  
17 § 
Redogörelse för bindningar  
Den som föreslås för uppdraget som sakkunnigledamot ska före förordnandet till uppdraget 
och under den tid uppdr aget pågår lämna domstolen en sådan redogörelse för sina bindningar 
som avses i 11 kap. 12 §.  
18 § 
Sakkunnigledamöters ställning vid omstrukturering av domstolsväsendet  
Om en sakkunnigledamots uppgifter flyttas till en annan domstol i samband med 
omstrukturering av domstolsväsendet har sakkunnigledamoten rätt att fortsätta i sitt uppdrag i 
den andra domstolen.  19 § 
Skriftlig varning och avstängning från ett uppdrag som sakkunnigledamot  
En sakkunnigledamot kan ges en skriftlig varning och han eller hon kan avstängas från 
uppd raget som sakkunnigledamot med iakttagande i tillämpliga delar av vad som i 15 kap. 
föreskrivs om skriftlig varning till domare och avstängning av domare från tjänsteutövning.  
20 § 
Utredning över sakkunnigledamöters hälsotillstånd och entledigande på grund av arbetsoförmåga  
Sakkunnigledamöters hälsostillstånd kan vid behov utredas med iakttagande av 19 § i 
statstjänstemannalagen.  
Vad som i 16 kap. 2 § i denna lag föreskrivs om entledigande av domare på grund av 
arbetsoförmåga tillämpas  även på sakkunnigledamöter.  
21 § 
Befrielse av sakkunnigledamot från sitt uppdrag  
Om ett behörighetsvillkor för en sakkunnigledamot är att ledamoten är legitimerad läkare 
eller specialistläkare och om han eller hon inte längre har rätt att utöva yrket som legitimerad 
läkare eller rätten har begränsats i enlighet med lagen om yrkesutbildade personer inom 
hälso - och sjukvården (559/1994) , ska domstolen i fråga befria honom eller henne från 
uppdraget eller förordna att h an eller hon inte får sköta sitt uppdrag under en viss tid. Innan 
sakkunnigledamoten befrias från uppdraget ska han eller hon ges tillfälle att bli hörd.  
22 § 
Sakkunnigledamöters arvode  
Till sakkunnigledamöter betalas av statens medel ett skäligt arvode och en skälig ersättning. 
Arvodenas och ersättningarnas grunder och belopp fastställs av justitieministeriet.  
18 kap  
Assessorer  
1 § 
Assessorstjänster  
Vid hovrätterna, förvaltningsdomstolarna, marknadsdomstolen, arbetsdomstolen och 
försäkringsdomstolen kan det i utbildning ssyfte finnas tjänster som assessor för viss tid och 
som tillsätts för tre år. Av särskilda skäl kan utnämningen till tjänsten förlängas med högst 
två år.  En person som har tjänstgjort som assessor i två år får under återstoden av sin mandattid även 
tjäns tgöra i andra domaruppgifter eller som föredragande vid högsta domstolen eller högsta 
förvaltningsdomstolen.  
Vid utnämning av assessor iakttas vad som i 12 kap. föreskrivs om utnämning av domare till 
tjänsteförhållande för viss tid.  
2 § 
Behörighetsvillkor och utnämningsgrunder för assessorer  
Till assessor kan det utnämnas en person som uppfyller vad som föreskrivs i 10 kap. 1 § och 
som har minst tre års erfarenhet som domare, föredragande eller beredare vid en domstol, 
som åklagare, advokat eller rättsbiträde eller av någon annan sådan juridisk uppgift som kan 
anses ge färdigheter för domaruppgiften. En förutsättning är dessu tom att han eller hon med 
godkänt resultat har avlagt ett prov för påvisande av kunskaper om centrala bestämmelser och 
allmänna principer för tjänstgöring som domare. På kraven på assessorers kunskaper i finska 
och svenska tillämpas 10 kap. 9 §.  
3 § 
Assessorers behörighet  
I en domstols kollegiala beslutssammansättning får vid en och samma tidpunkt endast en 
assessor ingå som ledamot.  
En assesso r får inte ingå som ledamot av beslutssammansättningen i mål som gäller 
tjänstebrott som begåtts av domare.  
En assessor får vara ordförande för domstolen.  
4 § 
Utbildningsprogram för assessorer  
Syftet med utbildningsprogrammet för assessorer är att fördjupa assessorns lagkunskaper och 
juridiska kunnande samt ge honom eller henne goda färdigheter för självständiga rättsliga 
avgöranden även i omf attande och svåra mål och ärenden.  
Assessorn ska under sin mandattid delta i det utbildningsprogram som 
domarutbildningsnämnden utarbetat och följa den individuella studieplan som utarbetats för 
honom eller henne på utbildningsplatsen.  
5 § 
Avbrott i utbildningsprogrammet  
Chefsdomaren kan av grundad anledning bevilja en assessor tillstånd att göra avbrott i 
utbildningsprogrammet. Ett program som  avbrutits kan slutföras efter avbrottet.  6 § 
Avslutande av utbildningsprogrammet  
En assessor ska efter att ha tjänstgjort i uppgiften den min imitid på tre år som avses i 1 § 
1 mom. avfatta ett slutarbete eller avlägga ett slutprov där den kompetens och det kunnande 
som krävs i domaruppdraget bedöms. Provet anordnas av domarutbildningsnämnden.  
Den som genomgått utbildningsprogrammet för assessor er och avfattat slutarbetet eller avlagt 
slutprovet med godkänt resultat kan beviljas rätt att använda titeln domarutbildad. 
Domarutbildningsnämnden beviljar rätten på ansökan.  
Bestämmelser om domarutbildningsnämnden finns i 21 kap.  
19 kap  
Övrig personal  
1 § 
Föredragande och beredare  
Vid domstolarna finns föredragande och beredare enligt följande:  
1) vid hovrätterna föredragande vid hovrätten,  
2) vid förvaltningsdomstolarna föredragande vid förvaltningsdomstolen,  
3) vid marknadsdomstolen beredare vid marknadsdomstolen,  
4) vid arbetsdomstolen föredragande vid arbetsdomstolen,  
5) vid försäkringsdomstolen föredragande v id försäkringsdomstolen.  
Vid förvaltningsdomstolarna kan det dessutom finnas notarier som föredragande.  
I arbetsordningen kan även andra än i 1 och 2 mom. avsedda tjänstemän som uppfyller 
behörighetsvillkoren förordnas vara föredragande.  
En föredragande  kan vara beredare av ett mål eller ärende när en domare föredrar saken i 
enlighet med 9 kap. 3 §.  
2 § 
Utnämning av föredragande och beredare  
Föredragandena och beredarna utnämns av respektive domstol.  
3 § Behörighetsvillkor för föredragande och beredare  
Behörighetsvillkor för en t jänst som avses i 1 § 1 mom. är annan högre högskoleexamen i 
juridik än magisterexamen i internationell och komparativ rätt. Föredragande vid hovrätten 
ska dessutom ha erfarenhet av domaruppgifter. Föredragande vid arbetsdomstolen ska 
dessutom vara förtrog en med frågor som gäller arbetsavtalsförhållanden.  
Behörighetsvillkor för en tjänst som notarie som avses i 1 § 2 mom. är lämplig 
högskoleexamen.  
Vad som i 10 kap. 9 § föreskrivs om behörighetsvillkor när det gäller språkkunskaper för 
domare tillämpas äv en när det gäller språkkunskaper för föredragande och beredare.  
4 § 
Tingsnotarier  
Vid tingsrätterna, hovrätterna och förvaltningsdomstolarna finns det tingsnotarier som utför 
domstolspraktik och deltar i behandlingen och avgörandet av rättskipningsmål och 
rättskipningsärenden med iakttagande av lagen om domstolspraktik (674/2016) .  
Bestämmelser om behörighetsvillkor för och utnämnande av tingsnotarie finns i 3 § i lagen 
om domstolspraktik.  
5 § 
Kanslichef och övrig personal  
Vid en domstol kan det finnas en tjänst som kanslichef eller en tjänst som förvaltningschef 
eller någon annan motsvarande tjänst med uppgift att sköta domst olens administration. En 
domstol kan även ha annan personal i tjänste - eller arbetsavtalsförhållande.  
Behörighetsvillkor för kanslichef är lämplig högre högskoleexamen. Bestämmelser om 
behörighetsvillkoren för annan personal kan meddelas i domstolens arbet sordning, om detta 
är befogat med tanke på skötseln av de uppgifter som hör till tjänsten i fråga.  
Respektive domstol utnämner kanslichefen eller förvaltningschefen och övriga tjänstemän 
samt anställer personal i arbetsavtalsförhållande.  
6 § 
Kanslipersonalens behörighet  
Tingsrättens lagman kan skriftligen förordna någon som hör till kanslipersonalen och som har 
avgett en försäkra n som motsvarar domarförsäkran samt har fått den utbildning som 
uppgiften kräver och har tillräckligt kunnande för uppgiften att  
1) i mål som avses i 5 kap. 3 § i rättegångsbalken  
a) meddela tredskodom,  b) meddela avgörande om rättegångskostnader med stöd av 21 kap. 8 c § i rättegångsbalken 
samt meddela dom, om svaranden har medgett käromålet,  
c) fatta beslut om att avskriva målet, om käranden har återkallat talan och svaranden inte 
yrkar på avgörande,  
2) avgöra en ansökan om äktenskapsskillnad med stöd a v 25 § 1 mom. i äktenskapslagen 
(234/1929) , om båda makarna har hemort i Finland.  
Om ett i 1 mom. avsett mål eller ärende som ska avgöras av någon som hör till 
kansliper sonalen visar sig vara omfattande, lämnar rum för tolkning eller annars är svårt att 
avgöra, ska det hänskjutas till en tingsnotarie eller en lagfaren ledamot vid tingsrätten för 
avgörande.  
Chefsdomaren kan skriftligen förordna någon som hör till kansliper sonalen och som har 
tillräckligt kunnande att utfärda stämningar och intyg, verkställa delgivningar samt vidta 
andra åtgärder i anknytning till beredningen, behandlingen eller verkställandet av 
rättskipningsärenden och rättskipningsmål.  
7 § 
Tjänstledighet och skötseln av en tjänst  
Beslut om tjänstledighet för i detta kapitel avsedd personal i tjänsteförhållande fattas av 
respektive domstol.  
8 § 
Föredragandes och beredares bisysslor  
Vad som i 9 kap. 5 –7 § föreskrivs om domares bisysslor tillämpas även på bisysslor för 
föredragande oc h beredare vid domstolar.  
9 § 
Utbildning för föredragande och beredare  
Vad som i 9 kap. 4 § föreskrivs om utbildning för domare tillämpas även på föredragande och 
beredare vid domstolar.  
AVDELNING V  
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER  
20 kap  
Domarförslagsnämnden  
1 § Uppgift, tillsättning och sammansättning  
Domarförslagsnämnden har till uppgift att bereda tillsättning av domartjänster.  
Domarförslagsnämnden tillsätts av statsrådet för fem år i sänder.  
Ordförande i domarförslagsnämnden är en av högsta domstolen vald ledamot och vice 
ordförande en  av högsta förvaltningsdomstolen vald ledamot. Övriga ledamöter är en 
hovrättspresident, överdomaren vid en förvaltningsdomstol, lagmannen vid en tingsrätt, en 
annan ordinarie hovrättsdomare, en tingsdomare, två förvaltningsrättsdomare eller en 
förvaltning srättsdomare och en domare vid en specialdomstol, en advokat, en åklagare och en 
ledamot som företräder den juridiska forskningen och undervisningen. Varje ledamot har en 
personlig ersättare.  
2 § 
Nominering av ledamöter  
Domarförslagsnämnden tillsätts efter det att  
1) högsta domstolen inom sig har nominerat sin ledamot och ersättare,  
2) högsta förvaltningsdomstolen inom sig har nominerat sin leda mot och ersättare,  
3) hovrättspresidenterna bland sig har nominerat sin ledamot och ersättare,  
4) överdomarna vid förvaltningsdomstolarna bland sig har nominerat sin ledamot och 
ersättare,  
5) högsta domstolen utifrån anmälningar har nominerat ledamöter och  ersättare bland 
lagmännen vid tingsrätterna, de andra ordinarie hovrättsdomarna och tingsdomarna,  
6) högsta förvaltningsdomstolen utifrån anmälningar har nominerat ledamöter och ersättare 
bland förvaltningsrättsdomarna eller specialdomstolarnas domare,  
7) Finlands Advokatförbund bland sina medlemmar har nominerat ledamot och ersättare att 
företräda advokatkåren,  
8) riksåklagaren har nominerat ledamot och ersättare att företräda åklagarna,  
9) justitieministeriet har nominerat ledamot och ersättare att före träda den juridiska 
forskningen och undervisningen.  
3 § 
Nomineringsförfarande  
Till uppgifterna som ledamot och ersättare som avses i 2 § 5 –9 punkten ska det nomineras 
dubbelt så många kandidater som det antal ledamöter och ersättare som ska tillsättas. Före kandidatnomineringen enligt 2 § 9 punkten ska justitieministeriet höra enhet er som företräder 
den juridiska forskningen och undervisningen.  
Högsta domstolen och högsta förvaltningsdomstolen förklarar de uppgifter som avses i 2 § 5 
och 6 punkten lediga att sökas och underrättar justitieministeriet om kandidatnomineringarna 
till upp gifterna i fråga.  
Justitieministeriet begär kandidatnomineringar till de uppgifter som avses i 2 § 7  och 
8 punkten av Finlands Advokatförbund och riksåklagaren.  
4 § 
Ledamots avgång  
Ledamöter och ersättare i domarförslagsnämnden befrias från sitt uppdrag av statsrådet.  
I stället för en ledamot som avgår utnämns med iakttagande av det förfarande som föreskrivs 
ovan en efterträdare för återstode n av mandattiden.  
5 § 
Beslutförhet  
Domarförslagsnämnden är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst åtta 
andra ledamöter eller ersättare är närvarande.  
6 § 
Personal  
Domarförslagsnämnden har en sekreterare. Nämnden kan dessutom ha föredragande med 
uppdraget som bi syssla och annan personal. Sekreteraren och föredragande med uppdraget 
som bisyssla har till uppgift att bereda och föredra nämndens utnämningsframställningar och 
utlåtanden. Dessutom sköter sekreteraren organiseringen av nämndens övriga verksamhet.  
Sekret eraren och föredragande med uppdraget som bisyssla ska ha annan högre 
högskoleexamen i juridik än magisterexamen i internationell och komparativ rätt samt god 
kännedom om domstolarnas verksamhet.  
Domarförslagsnämnden utnämner sekreteraren och föredraganden a med uppdraget som 
bisyssla för viss tid. Övrig personal anställs av sekreteraren.  
7 § 
Närmare föreskrifter  
Närmare föreskrifter om domarförs lagsnämndens byrå och personal samt om organiseringen 
av arbetet och behandlingen av ärenden i domarförslagsnämnden får meddelas i en 
arbetsordning som fastställs av nämnden.  21 kap  
Domarutbildningsnämnden  
1 § 
Uppgifter  
Domarutbildningsnämnden har till uppgift att  
1) sköta planeringen av den utbildning som ordnas för domstolsledamöter, föredragande, 
beredare, tingsnotarier och övrig personal vid domstolarna i samarbete med justitieministeriet 
och domstolarna,  
2) sköta planeringen och anordnandet av de prov och prestationer som avses i 18 kap. 2 § och 
6 § 1 mom.,  
3) sköta ordnandet av ansökningsförfarandet för assessorstjänster samt det förbere dande 
urvalet av assessorer,  
4) sköta ordnandet av det centraliserade förfarandet för ansökan om praktikplatser enligt 
lagen om domstolspraktik samt urvalet och utnämningen av tingsnotarier,  
5) ge hovrätterna, förvaltningsdomstolarna, marknadsdomstolen, a rbetsdomstolen och 
försäkringsdomstolen anvisningar om innehållet i den individuella studieplan för assessorer 
som avses i 18 kap. 4 § 2 mom.,  
6) ge tingsrätterna, hovrätterna och förvaltningsdomstolarna anvisningar om innehållet i den 
praktikplan som avse s i 12 § i lagen om domstolspraktik,  
7) på begäran lämna utlåtande till justitieministeriet om de personer som ska väljas till 
ledarutbildning eller annan utbildning inom domstolsväsendet,  
8) bevilja den i 18 kap. 6 § 2 mom. avsedda rätten att använda tite ln domarutbildad,  
9) bevilja den i 18 § i lagen om domstolspraktik avsedda titeln vicehäradshövding.  
2 § 
Tillsättning och sammansättning  
Domarutbildningsnämnden tillsätts av statsrådet för fem år i sänder.  
Domarutbildningsnämnden har en ordförande, en vice ordförande och åtta övriga ledamöter. 
Ordföranden, vice ordföranden och fyra ledamöter ska vara domare som innehar ordinarie 
tjänst. Öv riga ledamöter är en åklagare, en advokat, en ledamot som företräder den juridiska 
forskningen och undervisningen samt en ledamot som företräder justitieministeriet. Varje 
ledamot har en personlig ersättare.  Nämndens domarledamöter ska jämlikt företräda o lika domstolar och minst en av 
domarledamöterna ska vara chefsdomare.  
3 § 
Nominering av ledamöter  
Domarutbildningsnämnden tillsätts efter det  att 
1) domarförslagsnämnden utifrån anmälningar har nominerat ordförande, vice ordförande och 
övriga domarledamöter samt deras ersättare,  
2) riksåklagaren har nominerat ledamot och ersättare att företräda åklagarna,  
3) Finlands Advokatförbund bland sina m edlemmar har nominerat ledamot och ersättare att 
företräda advokatkåren,  
4) justitieministeriet har nominerat ledamot och ersättare att företräda den juridiska 
forskningen och undervisningen,  
5) justitieministeriet har nominerat sin egen ledamot och ersät tare.  
Vad som i 20 kap. 3 § 1 och 3 mom. föreskrivs om nominering av ledamöter och ersättare i 
domarförslagsnämnden tillämpas även vid nominering av ledamöter och ersättare i 
domarutbildningsnämnden.  
4 § 
Ledamots avgång  
Ledamöter och ersättare i domarutbildningsnämnden befrias från sitt uppdrag av statsrådet.  
I stället för en ledamot som avgår utnämns med iakttagande av det förfarande som före skrivs 
ovan en efterträdare för återstoden av mandattiden.  
5 § 
Beslutförhet  
Domarutbildningsnämnden är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst fem 
andra ledamöter eller ersättare är närvarande. Utöver ordföranden eller vice ordföranden ska 
dessutom alltid minst tre andra domare vara närvarande.  
6 § 
Personal  
Domarutbildningsnämnden har en sekreterare som bereder och föredrar de ärenden som 
behandlas i nämnden samt sköter organiseringen av nämndens övr iga verksamhet. Sekreteraren ska ha lämplig högre högskoleexamen och god kännedom om domstolarnas 
verksamhet eller om vuxenutbildning.  
Domarutbildningsnämnden utnämner sekreteraren.  
Nämnden kan dessutom ha annan personal som anställs av sekreteraren.  
7 § 
Närmare föreskrifter  
Närmare föreskrifter om domarutbildningsnämndens byrå och personal samt om 
organiseringen av arbetet och behandlingen av ärenden i nämnden får meddelas i en 
arbetsordning som fastställs av nämnden.  
22 kap  
Mål som gäller tjänstebrott  
1 § 
Tjänstebrott  
Mål som gä ller åtal av domstolsledamöter eller tjänstemän vid domstolar för tjänstebrott 
behandlas  
1) av högsta domstolen, om målet gäller en ledamot vid en hovrätt,  
2) av hovrätten, om målet gäller  
a) en ledamot eller en tingsnotarie eller kanslichefen vid en tin gsrätt inom hovrättens 
domkrets, eller någon som hör till kanslipersonalen, om målet avser tjänstebrott som begåtts i 
en uppgift som avses i 19 kap. 6 § 1 mom.,  
b) en ledamot, kanslichefen, en föredragande, en notarie eller tingsnotarie vid en 
förvaltning sdomstol som finns inom hovrättens domkrets,  
3) av Helsingfors hovrätt, om målet gäller  
a) en ledamot, kanslichefen eller en beredare vid marknadsdomstolen,  
b) en ledamot, kanslichefen eller en föredragande vid försäkringsdomstolen,  
c) en ledamot, kanslic hefen eller en föredragande vid arbetsdomstolen,  
d) kanslichefen, en föredragande eller en tingsnotarie vid en annan hovrätt än Helsingfors 
hovrätt,  
4) av Åbo hovrätt, om målet gäller i 3 punkten underpunkt d avsedda tjänstemän vid 
Helsingfors hovrätt.  Vad som i denna paragraf föreskrivs om kanslichef tillämpas också på den som utnämnts till 
en i 19 kap. 5 § 1 mom. avsedd tjänst som förvaltningschef eller till en motsvarande tjänst.  
Vad som i denna paragraf föreskrivs om den som tjänstgör som föredragan de tillämpas också 
på den som med stöd av 19 kap. 1 § 3 mom. förordnats till uppdrag som föredragande vid 
samma domstol.  
23 kap  
Ändringssökande  
1 § 
Sökande av ändring i beslut om tillstånd för bisyssla  
Ett domstolsbeslut som gäller ett i 9 kap. 5 § avsett tillstånd för bisyssla får överklagas 
genom besvär hos högsta förvaltningsdomstolen. Besvär över ett beslut av högsta domstolen 
eller högsta förvaltningsdomstolen anförs dock hos respektive domstol, där ärendet behandlas 
i plenum.  
Beslutet ska iakttas trots ändringssökande, om inte fullföljdsdomstolen bestämmer något 
annat.  
2 § 
Sökande av ändring i beslut om skriftlig varning  
Ett i 15 kap. 1 § avsett beslut om att ge en skriftlig varning får överklagas genom besvär. 
Ärendet ska behandlas skyndsamt som ett rättskipningsärende vid fullföljdsdomstolen.  
Ett beslut som gäller skriftlig varning får överklagas enligt följande:  
1) ett  beslut av lagmannen vid en tingsrätt hos hovrätten,  
2) ett beslut av presidenten vid en hovrätt eller vid arbetsdomstolen hos högsta domstolen,  
3) ett beslut av överdomaren vid en förvaltningsdomstol, marknadsdomstolen eller 
försäkringsdomstolen hos högst a förvaltningsdomstolen,  
4) ett beslut av högsta domstolens president eller högsta förvaltningsdomstolen president hos 
respektive domstol, där ärendet behandlas i plenum.  
Besvären ska inom 30 dagar från delfåendet av beslutet lämnas till den domstol där domaren 
är anställd. Domstolen ska utan dröjsmål till fullföljdsdomstolen sända besvärsskriften med 
bilagor, en kopia av det beslut som överklagas och chefsdomarens utlåtande med anledning 
av överklagandet.  
Beslutet ska iakttas trots ändringssökande, om i nte fullföljdsdomstolen bestämmer något 
annat.  3 § 
Sökande av ändring i beslut om avstängning från tjänsteutövning  
Ett i 15 kap. 2 § avsett be slut om avstängning från tjänsteutövning får överklagas genom 
besvär. Ärendet ska behandlas skyndsamt som ett rättskipningsärende vid 
fullföljdsdomstolen.  
Beslutet får överklagas enligt följande:  
1) ett beslut av tingsrätten hos hovrätten,  
2) ett beslut av en hovrätt eller arbetsdomstolen hos högsta domstolen,  
3) ett beslut av en förvaltningsdomstol, marknadsdomstolen eller försäkringsdomstolen hos 
högsta förvaltningsdomstolen,  
4) ett beslut av högsta domstolen eller högsta förvaltningsdomstolen hos respektive domstol, 
där ärendet behandlas i plenum.  
Besvären ska inom 30 dagar från delfåendet av beslutet lämnas till den domstol där domaren 
är anställd. Domstolen ska utan dröjsmå l till fullföljdsdomstolen sända besvärsskriften med 
bilagor, en kopia av det beslut som överklagas och domstolens utlåtande med anledning av 
överklagandet.  
Beslutet ska iakttas trots ändringssökande, om inte fullföljdsdomstolen bestämmer något 
annat.  
4 § 
Sökande av ändring i beslut om entledigande på grund av arbetsoförmåga  
Ett i 16 kap. 2 § 2 mom. 1 punkten avsett beslut av hovrätten om entle digande av domare på 
grund av arbetsoförmåga får överklagas genom besvär hos högsta domstolen. Ärendet ska 
behandlas skyndsamt vid fullföljdsdomstolen.  
Hovrättens beslut ska iakttas trots ändringssökande, om inte fullföljdsdomstolen bestämmer 
något annat.   
5 § 
Sökande av ändring i beslut om befrielse av sakkunnigledamöter från uppdraget  
Ett i 17 kap. 21 § avsett beslut av en förvaltningsdomstol  eller försäkringsdomstolen om 
befrielse av en sakkunnigledamot från sitt uppdrag får överklagas hos högsta 
förvaltningsdomstolen. Ärendet ska behandlas skyndsamt vid fullföljdsdomstolen.  
Beslutet ska iakttas trots ändringssökande, om inte fullföljdsdomstolen bestämmer något 
annat.  6 § 
Sökande av ändring i domarutbildningsnämnd ens beslut  
Omprövning av bedömningen av prov som avses i 18 kap. 2 § eller 6 § 1 mom. får begäras 
inom 14 dagar från delfåendet av beslutet på det sätt som föreskrivs i förvaltningslagen 
(434/2003) . Ett beslut som meddelats med anledning av en begäran om omprövning får inte 
överklagas genom besvär.  
Andra beslut som domarutbildningsnämnden har meddelat får överklagas hos 
förvaltningsdomstolen genom besvär på det sätt som f öreskrivs i förvaltningsprocesslagen. 
Förvaltningsdomstolens beslut får inte överklagas genom besvär.  
24 kap  
Ikraftträdande och övergångsbestämmelser  
1 § 
Ikraftträdande  
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2017.  
2 § 
Lagar som upphävs  
Genom denna lag upphävs följande lagar:  
1) tingsrättslagen (581/1993) , 
2) hovrättslagen (56/1994) , 
3) lagen om högsta förvaltningsdomstolens sakkunnigledamöter (1266/2006) , 
4) lagen om marknadsdomstolen (99/2013) , 
5) lagen om försäkringsdomstolen (132/2003) ,  
6) lagen om utnämning av domare (205/2000) ,  
7) lagen om hållande av underrätts sammanträde annorstädes än å den ordinarie 
domstolsplatsen (141/1932) .  
3 § 
Förordningar so m förblir i kraft  
Följande förordningar förblir i kraft:  1) statsrådets förordning om tingsrätternas domkretsar (1053/2014) , 
2) statsrådets förordning om hovrätternas domk retsar (337/2013) ,  
3) justitieministeriets förordning om tingsrätternas kansli - och sammanträdesplatser 
(454/2009) .  
4 § 
Övergångsbestämmelser som gäller chefsdomare  
Vid tillsättande av en tjänst som chefsdomare som ledigförklarats före ikraftträdandet av 
denna lag iakttas d e bestämmelser som gällde vid ikraftträdandet.  
Den som har utnämnts till en ordinarie chefsdomartjänst före denna lags ikraftträdande anses 
ha avgått från sin tjänst vid den tidpunkt då han eller hon utnämnts till chefsdomare vid en 
annan domstol för i 11  kap. 2 § 1 mom. föreskriven tid. En sådan chefsdomare har vid 
utgången av mandattiden inte rätt att återgå till tjänsten som ordinarie chefsdomare. På 
domarens rätt att vid utgången av mandattiden bli utnämnd till en ordinarie domartjänst 
tillämpas 11 kap . 13 §.  
En ordinarie chefsdomare som utnämnts före ikraftträdandet av denna lag kan på egen 
ansökan förflyttas till en annan ledig domartjänst vid domstolen i fråga, om han eller hon har 
tjänstgjort som chefsdomare i minst sju år utan avbrott och har fyll t 63 år. Chefsdomaren ska 
meddela sin avsikt att övergå till en annan domartjänst innan den tjänsten ledigförklaras. 
Beslut om förflyttning fattas av den utnämnande myndigheten. En chefsdomare som övergått 
till en domartjänst är vid avgörande av rättskipni ngsmål eller rättskipningsärenden näst efter 
chefsdomaren äldst i tjänsten.  
5 § 
Övergångsbestämmelser som gäller vissa andra domare  
Vid ikraftträdandet av denna lag ändras benämningen förvaltningsråd vid högsta 
förvaltningsdomstolen till justitieråd.  
Doma re vid hovrätten är också de som vid ikraftträdandet av denna lag är utnämnda till 
hovrättslagmän och domare vid försäkringsdomstolen de som vid ikraftträdandet av denna 
lag är utnämnda till lagmän vid försäkringsdomstolen. På dem tillämpas bestämmelserna om 
hovrättsråd respektive försäkringsrättsdomare.  
Den som är utnämnd till en tjänst som hovrättslagman eller lagman vid försäkringsdomstolen 
vid ikraftträdandet av denna lag har rätt att tjänstgöra i uppgifter som kräver ledarförmåga. 
När de tjänstgör i så dana uppgifter är de medlemmar av domstolens ledningsgrupp samt ingår 
i den sammansättning som avses i 11 kap. 10 § 1 mom. 1 punkten.  
6 § 
Övergångsbestämmelser som gäller övrig personal  Vid ikraftträdandet av denna lag ändras benämningarna fiskal och asses sor vid hovrätten till 
föredragande vid hovrätten, benämningen förvaltningsrättssekreterare till föredragande vid 
förvaltningsdomstolen, benämningen marknadsrättssekreterare till beredare vid 
marknadsdomstolen, benämningen sekreterare vid arbetsdomstolen t ill föredragande vid 
arbetsdomstolen och benämningarna assessor och försäkringsrättssekreterare vid 
försäkringsdomstolen till föredragande vid försäkringsdomstolen.  
Om en föredragande som avses i 9 § i den upphävda hovrättslagen har utnämnts till 
hovrätte ns sammansättning i ett mål eller ärende före ikraftträdandet av denna lag, är 
sammansättningen i fråga domför i målet eller ärendet efter det att denna har lag har trätt i 
kraft. Om en föredragande vid försäkringsdomstolen ingår som lagfaren ledamot i ett  mål 
eller ärende som behandlas av försäkringsdomstolen före denna lags ikraftträdande, får han 
eller hon ingå i beslutssammansättningen efter det att denna lag har trätt i kraft.  
På den som utnämnts till tingsfiskal före ikraftträdandet av denna lag tillä mpas 3 a, 3 b och 4 
a §, 14 § 3 mom., 17 § och 20 § 2 mom. i den upphävda tingsrättslagen.  
7 § 
Hänvisningar till tidigare lag  
Om det någon annanstans i lagstiftningen hänvisas till en bestämmelse som gällde vid 
ikraftträdandet av denna lag, ska motsvarand e bestämmelse i denna lag tillämpas i stället för 
den bestämmelsen.  
RP 7/2016, LaUB 8/2016, RSv 99/2016