Luonnos  16.2.2017 
  
 
  Ympäristöministeriön asetus  
uuden rakennuksen sisäilmastosta  ja ilmanvaihdosta  
 
Ympäristöministeriön päätöksen mukaisesti säädetään maankäyttö - ja rakennuslain 
(132/1999) 117 c §:n 3 momentin , 117 d  §:n 2 momentin , 117 f  §:n 3 momentin , 117 g  §:n 3 
momentin , 117 i  §:n 4 momentin ja 150 f §:n 4 momentin nojalla, sellais ina kuin niistä ovat 
117 c §:n 3 momentti, 117 d §:n 2 momentti, 117 f §:n 3 momentti ja 117 i §:n momentti lais-
sa 958/2012 , 117 g §:n 3 momentti laissa 1151 /2016, sekä 150 f §:n 4 momentti  laissa 
41/2014 : 
 
1 luku  
 
Yleis tä 
 
1 § 
Soveltamisala  
Tämä asetus koskee uuden rakennuksen sisäilmaston ja ilmanvaihdon suunnittelua ja rake n-
tamista . Asetus koskee myös rakennuksen  laajennusta ja kerrosalaan laskettavan tilan lisä ä-
mistä.   
Asetusta ei kuitenkaan sovelleta maatalouden tuotantorakennuksen ei kä sellaisen uuden 
asuinrakennuksen , joka on tarkoitettu käytettä väksi vähemmän  kuin neljän kuukauden ajan 
vuodessa , suunnitteluun  ja rakentamiseen . 
 
2 § 
Määritelmät  
Tässä asetuksessa tarkoitetaan : 
1) huonelämpötilalla  ilman lämpötilaa oleskeluvyöhykkeellä ; 
2) ilmanvaihdolla  sisäilma n laadun ylläpitämistä ja parantamista huoneen ilmaa vai h-
tamalla;  
3) ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähköteholla  (kW/(m3/s)) rakennuksen koko i l-
manvaihtojärjestelmän kaikkien puhaltimien ja niihin liittyvien taajuusmuuttajien ja 
muiden tehonsäätölaitteiden yhteenlaskettua sähköverkosta ottamaa sähkötehoa jae t-
tuna ilmanvaihtojärjestelmän suunnitell un käyttöajan ulospuhallusilmavirralla tai 
ulkoilmavirralla sen mukaisesti kumpi näistä on suurempi ; 
4) ilmastoinnilla  sisäilma n puhtauden, lämpötilan, kosteuden ja ilman liikkeen halli n-
taa tulo - tai kierrätysilmaa käsittelemällä;  
5) kierrätysilmalla  ilmaa, joka  palautuu ainoastaan samaan huonetilaan tai asuntoon;  
6) koneellisella poistoilma nvaihto järjestelmällä  järjestelmää, jolla ilma poistetaan r a-
kennuksesta koneellisesti puhaltimen avulla ja tilalle tulee ulkoilmaa ulkoilmalai t-
teiden kautta;  2 
 
7) koneellisella tulo - ja poistoilma nvaihto järjestelmällä  järjestelmää, jolla ilma poist e-
taan rakennuksesta koneellisesti puhaltimen avulla ja tilalle tuodaan ulkoilmaa p u-
haltimen avulla;  
8) oleskelutilalla  asumiseen tai työskentelyyn tarkoitettua huonetilaa, jo ka on tarkoite t-
tu yli 30 minuutin yhtäjaksoiseen oleskeluun ;  
9) oleskeluvyöhykkeellä  sitä osaa huonetilasta,  jossa sisäilmastovaatimukset on suunn i-
teltu toteutuv iksi ja jonka alapinta rajoittuu lattiaan, yläpinta on 1,8 metrin korke u-
della lattiasta ja sivupinnat ovat 0,6 metrin  etäisyydellä ulko - tai sisäseinästä tai va s-
taavasta kiinteästä rakennuksen osasta;   
10) painovoimaisella ilmanvaihtojärjestelmällä  järjestelmää, jonka toiminta perustuu 
pääasiassa korkeus - ja lämpötilaerojen sekä tuulen aiheuttamiin paine -eroihin  siten , 
että sisäilma virtaa ulos rakennuksesta  ja tilalle tulee ulkoilmaa ulkoilmalaitteiden 
kautta;  
11) palautusilmall a ilmaa, joka palautetaan tuloilmana tai osana sitä siten, että palaute t-
tavassa ilmassa on kahden tai useamman eri huonetilan poistoilmaa;   
12) poistoilmalla  ilmaa, joka johdetaan huonetilasta pois;  
13) siirtoilmalla  ilmaa, joka johdetaan tilasta toiseen tilaan;  
14) suunnitellulla käyttöiällä ilmanvaihtojärjestelmäll e, sen osalle tai komponentille 
asetettua käyttöaikavaatimusta, jonka määrittelee rakennushankkeeseen r yhtyvä, r a-
kennuttaja tai suunnittelija;  
15) sisäilmastolla  rakennuksessa vaikuttavien kemiallisten, fysikaalisten ja mikro biolo-
gisten olosuhteiden muodostamaa kokonaisuutta ; 
16) suunnitellulla  käyttöajalla  aikaa, jolloin rakennuksessa tai tilassa oleskellaan ja ra-
kennusta tai tilaa käytetään sen suunnitellun  käyttötarkoituksen mukaisesti ; 
17) tuloilmalla  ilmaa, joka johdetaan huonetilaan ; 
18) ulkoilmalla  ilmanvaihdon kautta ulkoa sisätiloihin hallitusti johdettua ilmaa ; 
19) ulospuhallusilmalla poistoilmaa, joka johdetaan raken nuksesta ulos . 
 
2 luku  
 
Rakennuksen sisäilmasto  
 
3 § 
Sisäilmaston suunnittelu   
Pääsuunnittelijan, erityis suunnittelijan  ja rakennussuunnittelijan  on tehtäviensä mukaisesti 
rakennusta suunnitellessaan otettava huomioon seuraavat rakennuksen sisäilmastoon vaikutt a-
vat tekijät:  
1) sisäiset kuormitustekijät , kuten : lämpö - ja kosteuskuormitus, laitteet, valaistus, henkil ö-
kuormat, melulähteet, prosessit , rakennus tuotteiden  päästöt  sekä muut rakennuksen 
käyttöön liittyvät epäpuhtaudet ; 
2) ulkoiset kuormitustekijät , kuten: sää- ja ääniolot, ulkoilman laatu ja muut ympäristötek i-
jät; 
3) sijainti ja rakennuspaikka.  
Pääsuunnittelijan, erityissuunnittelijan ja rakennussuunnittelijan on tehtäviensä mukaisesti 
otettava huomioon  rakennuksen käyttötarkoituksen mukai nen sisäilmasto , kun:  3 
 
1) suunnitellaan rakennuksen lämmön - ja kosteudeneristystä sekä ikkunoiden omina i-
suuksia  ja aurinkosuojausta ; 
2) suunnitellaan rakennuksen energiatehokkuutta;  
3) määritellään rakennuksen ulkovaipan, alapohjan ja kuilujen  ilmanpitävyyttä sekä til o-
jen välisten rakenteiden ilmanpitävyyttä;  
4) suunnitellaan rakennuksen ääneneristystä ja meluntorjuntaa;  
5) suunnitellaan tilojen valaistusta ja päivänvalon hyödyntämistä;  
6) valitaan  rakennus materiaaleja ; 
7) suunnitellaan rakennuksen lämmitystä ja jäähdytystä  sekä muita talotekniikkajärje s-
telmiä, niiden käyttövarmuutta ja tilantarvetta;  
8) suunnitellaan rakennustyömaan kosteudenhallintaa;  
9) suunnitellaan rakennustöiden ja ilmanvaihtojärjestelmän puhtauden hallintaa ; 
10) laaditaan rakennustyömaan, vastaanoton ja käyttöönoton aikataulua ; 
11) suunnitellaan rakennuksen ja teknisten järjestelmien käytettävyyttä, asianmukaista 
käyttöä ja kunnossapitoa sekä laaditaan rakennuksen käyttö - ja huolto -ohjetta .  
Rakennuksen käyttötarkoituksen mukaisen sisäilmaston  aikaansa amiseksi voidaan käyttää  
rakenteellisia keinoja, pienen tää sisäisiä kuormitustekijöitä, rajoit taa ulkoisten ja sisäisten 
kuormitustekijöiden  vaikutusta sekä käyttää lämmitys -, jäähdytys -, ilmanvaihto - ja ilmastoi n-
titeknisiä keinoja  sekä näihin liittyvää ohjausta ja säätöä.  
 
4 §  
Huonelämpötil ojen suunnitteluarvot  
Rakennuksen huonelämpötilan on oltava suunniteltuna käyttöaikana viihtyisä, eivätkä ilman 
liike, lämpötilasäteily, lämpötilan vaihtelu, lämpötilaerot ja pintalämpötilat saa sitä heikentää . 
Huonelämpötilan lämmityskauden suunnitteluarvona on käytettävä  lämpötilaa 21 °C . Huo-
nelämpötil an hallinnan suunnittelussa huonelämpötila voi vaihdella välillä 20 –25 °C lämm i-
tyskaudella ja välillä 2 0–27 °C lämmityskauden ulkopuolell a. Erityisestä  syystä , kut en tilan 
erityisiä lämpötiloja edellyttävän toiminnan tai tilan erityisluontee n vuoksi,  voidaan huon e-
lämpötila n suunnitteluarvona ja huonelämpötilan hallinnan  suunnittelussa käyttää näistä  ar-
voista poikkeavia lämpötiloja . 
Huonelämpötilojen hallinnan suunnittelun perusteena käytettävinä mitoittavina säätietoina 
on käytettävä  liitteessä 1 esitettyjä  eri säävyöhykkeille säädettyjä testivuoden säätietoja  ja eri 
säävyöhykkeille säädettyjä lämmityskauden mitoittavia ulkoilman lämp ötiloja . 
 
5 § 
Sisäi lman laatu  
Sisäilmassa ei saa esiintyä terveydelle haitallisessa määrin  hiukkasmaisia epäpuhtauksia,  fy-
sikaalisia, kemialli sia tai  mikrobiologisia tekijöitä  eikä viihtyisyyttä jatkuvasti heikentäviä  ha-
juja.  
Sisäilman hiilidioksidin hetkellisen pitoisuu den suunnitteluarvo  huonetilan suunniteltuna  
käyttöaikana voi olla enintään 1 450 mg/m3 (800 ppm) suurempi kuin  ulkoilman pitoisuu s. 
 
 4 
 
6 § 
Sisäilman kosteus  
Sisäilman kosteu den on pysyttävä  tilojen suunnitellun käyttötarkoituksen mukaisissa  arvoi s-
sa  sisäilman kosteudesta aiheutuvia kosteusvaurioita, mikrobien kasvua tai terveydellistä hai t-
taa välttäen .  
 
7 § 
Valaistusolosuhteet  
Rakennu ksen sisätiloissa on voitava ylläpitää näkötehtävän edellyttämä ä valaistu sta tilojen 
suunniteltuna käyttöaikana .  
Valaistuksen  ryhmittely  ja ohjaus on suunniteltava  siten, että valaistusta voidaan ohjata  toi-
mintojen  mukaisesti .  
 
3 luku  
 
Ilmanvaihto  ja ilmanvaihtojärjestelmät  
 
8 § 
Ilmanvaihto  
Ilmanvaih don on toteutettava terveellinen, turvallinen ja viihtyisä sisäilman laatu  oleskelut i-
loissa.  Ilmanvaihtojärjestelmän on tuotava rakennukseen riittävä ulkoilmavirta ja poist ettava  
sisäilmasta  terveydelle haitallis ia aineita, liialli sta kosteu tta, viihtyisyyttä haittaav ia hajuja se-
kä ihmisistä, rakennus tuotteista  ja toiminna sta sisäilmaan aiheutuv ia epäpuhta uksia.  
Ilmanvaihtojärjestelmä on suunniteltava siten , että : 
1) valitun ilmanvaihto järjestelmän toimin nan kannalta keskeisiä toimintoja  voidaan mita-
ta, ohjata ja seurata;  
2) oikein käytettynä, huollettuna ja kunnossapidettynä järjestelmä kestää toimintakunto i-
sena suunnitellun käyttöiän;  
3) järjestelmän toiminta voidaan kokonaisuudessaan pysäyttää . Koneellisessa järjeste l-
mässä on oltava  selvästi merkit ty pysäytyskytki n, jonka on oltava  helposti saavutett a-
vassa  paikassa.  Painovoimaisessa järj estelmässä ilmanvaihtoventtiilien  on oltava hel-
posti suljettavissa.  
 
9 § 
Ulkoilmavirrat  
Erityis suunnittelijan  on mitoitettava ilmanvaihtojärjestelmä  siten, että o leskelutiloihin voi-
daan johtaa  terveellisen, turvallisen ja vi ihtyisän sisäilman laadun edellyttämä  ulkoilmavirta.  
Oleskelutilo jen ulkoilmavir raksi on mitoitettava  vähintään 6 dm3/s henkilöä kohti  suunnitelt u-
na käyttöaikana , jos tilan käyttötarkoituksesta  ei aiheudu lisäilma virran  tarvetta.  Koko r aken-
nuksen u lkoilmavirr aksi on mitoitettava  kuitenkin vähintään 0,35  (dm3/s)/m2 lattian pinta -alaa 5 
 
kohden  suunniteltuna käyttöaikana , jos rakennuksen tilan käyttötarkoituksen  erityisluonteesta  
ei aiheudu lisäilma virran  tarvetta . Asuinhuoneiston  ulkoilmavirraksi  on mitoitettava kuitenkin 
vähin tään 1 8 dm3/s. 
 
10 § 
Ilmavirtojen ohjaus   
Ilmavirtoja on voitava  ohjata kuormituksen tai ilman laadun mukaan käyttötilannetta vasta a-
vasti.  
Asuinhuoneiston  ilmavirtojen  ohjaus on suunnitel tava niin, että tulo - ja poistoilmavir toja voi 
ohjata joko rakennus - tai asuntokohtaisesti siten, että n iitä voidaan tehostaa vähintään 30  pro-
senttia  suuremmaksi kuin suunnitellun käyttöajan ilmavirrat . Jos ilmanvaihtoa voi ohjata asu n-
tokohtaisesti, a suinhuoneiston tulo - ja poistoilmavirtoja  voidaa n pienentää enintään 60 pro-
senttia  suunnitellun käyttöajan ilmavirr oista .  
Muun kuin asuinrakennuksen ulkoilmavir ran on oltava vähintään 0,15 (dm³/s)/m²  suunnite l-
lun käyttöajan ulkopuolella ja ilman on vaihduttava  kaikissa huonetiloissa .  
Pykälä ei koske sellaista rakennuksen laajennusta eikä kerrosalaan laskettavan tilan lisä ä-
mistä, missä ilmanvaihdon järjestämisessä voi käyttää olemassa olevaa ilmanvaihtojärjeste l-
mää, eikä sisäilman laatu heikkene rakennuksessa.  
 
11 § 
Moottoriajoneuvosuojan ilmavirrat  
Erityis suunnittelijan on mitoitettava m oottoriajoneuvosuojan  ilmanvaihdon ilmavirrat  siten, 
etteivät ilman epäpuhtaudet aiheut a terveydellistä haittaa  käyttäjille.  Ilmavirrat on mitoitettava 
niin, että m oottoriajoneuvosuojassa h iilimonoksidin keskiarvopitoi suus kriittisimmäksi arvio i-
tuna käyttötuntina ei ylitä arvoa 35 mg/m3 (30 ppm) . Moottoriajoneuvosuojan jatkuvan työ s-
kentelyalueen ilmavirrat on mitoitettava niin, että hiilimonoksidin hetkellinen pitoisuus ei ylitä 
7 mg/m3 (6 ppm).  
 
12 § 
Ilman suodatu s 
Erityiss uunnittelijan on suunniteltava i lmans uodatuksen taso  ulkoilman laadun  ja sisäilman 
laadulle asetettujen tavoitteiden perusteella . Erityissuunnittelijan on ilmanvaihtojärjestelmää 
valitessaan  otettava  huomioon järjestelmän soveltuvuus tarvittavaan s uodatuksen tasoon . 
 
13 § 
Poistoilmaluokat  
Poistoilmaluok at ovat : 
Luok ka 1:  poistoilma sisältää vain vähän epäpuhtauksia ja epäpuhtaudet ovat pääasiallisesti 
lähtöisin ihmisistä ja rakenteista ;  6 
 
Luokka 2: poistoilma sisältää jonkin verran epäpuhtauksia ; 
Luokka 3: poistoilma sisältää epäpuhtauksia, kosteutta, kemikaaleja tai hajuja, jotka oleell i-
sesti huonontavat poistoilman laatua ;  
Luokka 4: poistoilma sisältää huomattavasti pahanhajuisia tai epäterveellisiä epäpuhtauksia  
tai kemikaaleja .  
 
14 § 
Ulko ilmalaitteiden  ja ulospuhallus ilmalaitteiden sijoittaminen  
Ulkoilmaa ei saa ottaa ilmanlaatua heikentävän rakenteen tai rakennusosan kautta  tai u l-
koilman laatua pilaavi en lähteiden läheisyydestä.   
Ulkoilmalaitteiden kautta ei saa päästä ilmanvaihtojärjest elmään  siinä määrin  lunta tai sad e-
vettä , että se aiheuttaisi vahinkoa järjestelmälle tai ilman laadulle tai haittaisi järjestelmän 
toimintaa.  
Ulospuhallus ilman johtaminen ulos rakennuksesta on suunniteltava siten, ettei rakennukselle  
tai muille rakennuksille, ympäristölle tai niiden  käyttäjille aiheudu terveydellistä tai muuta 
haittaa.  Ulospuhallus ilma on johdettava rakennuksen vesikaton yläpuolelle , jos ilmanvaiht o-
järjestelmän toiminta ei toisin edellytä.  Poistoilmaluokan 1 tai asuin huoneisto jen ilmanvai h-
don ulospuhallusilma voidaan johtaa ulos myös rakennuksen seinässä olevan ulospuhallusi l-
malaitteen kautta  (seinäpuhallus) , jos muutoin tässä momentissa esitetyt vaatimukset täyt e-
tään.  
 
15 § 
Palautus -, siirto - ja kierrätysilma  
Erityi ssuunnittelijan on suunniteltava r akennuksen ilmanvaihto siten, että p alautus - ja sii r-
toilmana voidaan  käyttää vain ilmanpuhtaudeltaan samanarvoisten tai puhtaampien tilojen i l-
maa, joka ei saa sisältää ilmanlaatua heikentäviä määriä epäpuhtauksia. Palautus -, siirto -, tai 
kierrätysilman käyttö ei saa aiheuttaa epäpuhtauksien, erityisesti hajujen, haitallista leviämistä .  
Palautusilmana ei saa käyttää  poistoilmaluokkien 2, 3 ja 4 ilmaa . 
Palautusilmaa ei saa käyttää tuloilmana seuraavissa tiloissa:  
1) asuinhuoneistot;  
2) ammattimaiset keittiöt;  
3) majoitus - ja ravitsemusliikkeiden ja sisäoppilaitosten majoitusosastot;  
4) oppilaitosten  opetustila t ja päiväko tien lepo -, leikki - ja ryhmähuonee t;  
5) sairaanhoito -, huolto - ja rangaistuslaitosten ja vastaavi en majoitusosastot;  
6) ravintolat ja kahvilat;  
7) muut erityisen puhtaana pidettävät tilat, jollei palautusilmaa puhdisteta tilan käyttötarko i-
tuksen edellyttämälle tasolle . 
 
 
 
 
 
 7 
 
16 §  
 
Epäpuhtauksien leviäminen lämmöntalteenottolaitteessa  
 
Jos ilmanvaihtojärjestelmä varustetaan lämmöntalteenotolla, erityissuunnittelijan on suunn i-
teltava lämmöntalteenotto siten, että vältetään terveydelle tai viihtyisyydelle haittaa aiheutt a-
vien epäpuhtauksien tai hajujen leviämistä lämmöntalteenoton kautta.  Otettaessa lämpöä ta l-
teen poistoilmaluokan 4 poistoilmasta ei tulo - ja poistoilman välillä saa olla vuotoja.  Otettae s-
sa lämpöä talteen muiden poistoilmaluokkien  poistoilmasta on vuotoilman virtaussuun nan o l-
tava pääosin tuloilmapuolelta poistoilmapuolelle .  
Yhtä tilaa tai yhtä asuinhuoneistoa palvelevan ilmanvaihtojärjestelmän lämmöntalteenotossa 
kaikissa poistoilmaluokissa  voi vuotoilman virtaussuunta olla myös poistoilmapuolelta tuloi l-
mapuolelle , jos tuloilma riittää takaamaan sisäilman laadulle 5 §:ssä  ja sisäilman kosteudelle 6 
§:ssä asetetut vaatimukset  sekä ulkoilmavirran määrä täyttää 9 §:n mukaiset vaatimukset.  
 
17 § 
Ilman jako ja poisto  
Rakennuksen ilman jaon ja poiston on oltava sellainen, että ilma virtaa koko oleskel u-
vyöhykkeelle  välttäen epäviihtyisyyttä aiheuttavaa ilman liikettä  lukuun ottamatta tehostetun 
ilmanvaihdon tarvetta  ja että huonetilassa syntyvät epäpuhtaudet  poistuvat tehokkaasti. Ilman 
on virrattava rakennuksessa sisäilmaltaan puhtaammista tiloista epäpuhtaampiin t iloihin.  
 
18 § 
 
Ilmanvaih don yhdistäminen  
 
Ilmanvaihtokanavien yhdistäminen ei saa aiheu ttaa epäpuhtauksien  leviämisvaaraa tai hait-
taa ilmanvaihtojärjestelmän toiminnal le.  
Ilmanvaihtokanavat  voi yhdistää  poistoilmaluokkien perusteella seuraavasti:  
1) luo kkien 1 ja 2 poisto ilma voidaan johtaa yhteiseen kanavistoon . Jos poistoilmaluokkien 
1 ja 2 ilmavirrat yhdistetään samaan kanavaan ja luokan 2 ilmavirran osuus on yli 10 % yhdi s-
tetystä ilmavirrasta, yhdistetty ilmavirta katsotaan kuuluvaksi luokkaan 2 ; 
2) luokan 3 poistoilma on johdet tava erilliskanavilla tai ilmanpuhtaudeltaan samantyyppisiä 
tiloja palvelevilla yhteiskanavilla ulos, palvelemiensa tilojen yläpuolella olevaan kokooj a-
kanavaan tai poistoilmakammioon . WC-, pesu - ja siivoustilan poistoilma vo idaan johtaa luo k-
kien 1 ja 2 poistoilman pystykanaviin, jos näiden tilojen poistoilmavirta on yhteensä korkei n-
taan 10 % pystykanavan kokona isilmavirrasta. Tällöin yhdistetty ä ilmavirt aa ei saa käyttää  pa-
lautusilma na. Yhden asuinhuoneiston kaikkien tilojen poistoilma voidaan johtaa koneellisessa 
ilmanvaihdossa saman ilmakanavan kautta suoraan ulos, tilojen yläpuolella olevaan kokooj a-
kanavaan tai poistoilmakammioon.   Eri asuinhuoneistojen poistoilmat voidaan johtaa saman 
koneellisen ilmanvaihtojärjestelmän yh teisiin nousukanaviin siten, että keittiöiden poistoilma 
johdetaan keittiöitä palvelevaan nousukanavaan ja muiden tilojen poistoilma erilliseen nous u-
kanavaan . Painovoimaisessa ilmanvaihdossa ei voida yhdistää yhden asunnon nousukanavia 
eikä käyttää usean a sunnon yhteisiä nousukanavia;    8 
 
3) luokan 4 poistoilma on johde ttava  ulos erillisillä poistoilmakanavilla.  Jos tilassa käsite l-
lään tai säilytetään merkittäviä määriä terveydelle vaarallisia tai voimakasta hajua aiheuttavia 
aineita , huonetilaa n on tehtävä muusta ilmanvaihtojärjestelmästä erilliset ulko - ja poistoilm a-
kanavat  ja tila on suunniteltava alipaineiseksi viereisiin tiloihin nähden .  
Kahden tai useamman ilmanvaihtokoneen yhdistäminen samaan kanavaan tai kammioon on 
suunniteltava  siten, etteivät huonetilojen paineet tai ilman virtaussuunnat huonetilojen välillä 
ja kanavistoissa muutu koneiden ilmavirtoja ohjattaessa. Painovoimaista ilmanvaihtojärjeste l-
mää, koneellista poistoilmanvaihtojärjestelmää tai koneellista tulo - ja poistoil manvaihtojärje s-
telmää ei saa suunnitella yhdistettäväksi siten, että ilman virtaussuunnat huonetilojen välillä ja 
kanavistoissa voivat muuttua ilmavirtoja ohjattaessa.  
 
19 § 
Ilmanvaih don tiiviys luokat   
Ilmanvaihtojärjestelmän , ilmakanavan ja kanavan  osien  suurimmat sallitut vuotoilmavirrat 
vaipan pinta -alaa kohti q VlA (dm3/s/m2) koepaineella p s (Pa) eri tiiviysluokissa  ovat seuraavat :  
 
Tiiviysluokka  Sallittu vuotoilma 
enintään  
qVlA dm3/s/m2 
 
A 
B 
C 
D 
E  
0,027 x p s0,65 
0,009 x p s0,65 
0,003 x p s0,65 
0,001 x p s0,65 
0,0003 x p s0,65 
 
20 § 
Ilmanvaihtojärjestelmän tiiviys - ja lujuus vaatimus   
Rakennuksen painovoimai seen tai koneelli seen ilmanvaihtojärjestelmä n on oltava luja ja  tii-
viydeltään vähintään tiiviysluokkaa B. Jos poistoilmassa on merkittävästi  muita kuin ihmisp e-
räisiä  epäpuhtauksia, on tiiviysluokan ol tava vähintään C.  
Koneellisessa ilmanvaihtojärjestelmässä r akennuksen sisällä konehuoneen ulkopuolella s i-
jaitsevat poistoilmakanavat on suunniteltava alipaineisiksi. Poistoilmaluokkien 1 ja 2 poi s-
toilmakanavat voivat kuitenkin olla ylipaineisia rakennuksen sisällä edellyttäen, että kanavisto 
on vähintään tiiviysluokkaa C.  Poistoilmaluokan 3 poistoilmakanava t ja a suntokohtaiset ulos-
puhallus ilmakanavat voivat olla ylipaineisia rakennuksen sisällä edellyttäen, että kanavisto on 
vähintään tiiviysluokkaa D . Poistoilmaluokan 4 poistoilmakanavat voivat olla ylipaineisia r a-
kennuksen sisällä, jos kanavisto ei vuoda.    
Painovoimaisessa ja koneellisessa ilmanvaihtojärjestelmässä i lmakanav ien jäykistys ja ka n-
natus on suunnitel tava siten, että  kanavat  pysyvät tukevasti paikallaan ja kestävät ilmanvaiht o-
järjestelmässä esiintyvät painevaihtelut , puhdistuksen ja muut rasitukset.  
Koneellisessa ilmanvaihtojärjestelmässä i lmanvaihtokoneiden ja kammioiden on kestettäv ä 
puhaltimen paineen aiheuttama kuormitus sulkupeltien ollessa suljettuina.  Jos koneellisen i l-9 
 
manvaihtojärjestelmän ilmakanavan poikkipinta -ala suunnitellaan  suuremmaksi kuin 0,06 m2, 
on ulko- ja ulospuhallus ilmakanavat varust ettava  sellaisilla sulkupelleillä, jotka sulkeutuvat 
automaattisesti järjestelmän pysähtyessä . 
 
21 §  
 
Ilmavir roista aiheutuvat paineet  ja rakenteiden ilmanpitävyys  
 
Erityis suunnittelijan  on suunniteltava r akennuksen ulko- ja ulospuhallus ilmavir rat siten, et t-
ei rakenteisiin aiheudu ylipaineen vuoksi rakenteita vaurioittavaa pitkäaikaista kosteusrasitusta 
eikä alipaineen vuoksi epäpuhtauksien siirtymistä sisäilmaan. Pääsuunnittelijan, erityissuu n-
nittelijan ja rakennussuunnittelijan on tehtäviensä mukaisesti suunniteltava r akennuksen va i-
pan ja sisärakenteiden ilmanpitävyys  ja hormivaikutuksen hallinta siten, että  edellytykset i l-
manvaihdon toiminnalle voidaan varmistaa ja vältetään  rakenteissa olevi en epäpuhtauksi en, 
maaperässä olevi en epäpuhtauksi en ja radonin  siirtymistä  sisäilmaan  ja vältetään kosteuden 
siirtymistä  rakenteisiin .  
 
22 §  
 
Tulisija  ja erillispoistot  
 
Erityissuunnittelijan  on suunniteltava t ulisijan ja erillispoistojen käytön vaatima lisäulkoi l-
mavirran saanti siten , että rakennuksen ilmanvaihtojärjestelmä toim ii hallitusti  ja rakennuksen  
tai huonetilojen  paineet eivät muutu haitallisesti .  
 
23 §  
 
Ilman kostutus  
 
Jos ilmanvaihtojärjestelmä varustetaan  ilman kostutuksella , erityissuunnittelijan on suunn i-
teltava ilman kostutus  siten, et tä vältetään olosuhteet terveyttä vaarantavien mikrobien kasvu l-
le. 
24 § 
 
Ilmanvaihtojärjestelmän puhdistettavuu s ja huollettavuus  
 
Erityissuunnittelijan on suunniteltava ilmanvaihtojärjestelmä ja sen huoltoväylät siten, että 
ilmanvaihtojärjestelmä n osat voidaan  helposti ja turvallisesti  puhdistaa,  huoltaa, korjat a ja 
vaihtaa. Ilmanvaihtokoneiden huoltoa ja korjausta varten on varattava  vähintään huollettavien 
laitteiden mittainen tila huoltosuunnassa.  
 
 
 
 
 
 10 
 
25 § 
Ilmanvaihtojärjestelmän eristäminen  
Erityissuunnittelijan on suunniteltava ilmanvaihto kanavien , -kammio iden ja -kone iden läm-
mön- ja kosteu deneristys  siten , ettei ilma jäähdy tai lämpene lämpötilanhallintaa ja viihty i-
syyttä haittaavasti eikä kosteus tiivisty rakenteita vahingoittavasti  tai sisäilman laatua heike n-
tävästi .  
 
4 luku  
 
Ilmanvaihtojärjestelmän käyttöönoton mittaukset  
 
26 § 
 
Tiiviys  
 
Rakennushankkeeseen ryhtyvän  on huolehdittava siitä, että i lmanvaihtojärjestelmän tiiviys 
on mitatt u ennen rakennuksen käyttöönottoa . Yhtä rakennuksen tilaa tai yhtä asu inhuoneistoa  
palvelevissa ilmanvaihtojärjestelmissä  tiiviyden  mittaus voidaan korvata asennustarkastukse l-
la, jos kanavisto on tehty kokonaan vähintään tiiviysluokan C mukaisista kanavista ja kan a-
vanosista . Rakennusvaiheen vastuuhe nkilön on tehtävä merkintä rakennustyön tarkastusasi a-
kirjaan ilmanvaihto järjestelmän tiiviyden  suunnitelmanmukaisuudesta.  
 
27 § 
 
Ilmanvaihtojärjestelmän suunnitelmanmukaisuuden toteaminen  
 
Rakennushankkeeseen ryhtyvän  on huolehdittava  siitä, että i lmanvaihtojärjestelmän ilmavi r-
rat on mitatt u ja säädett y, ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähköteho on määritetty ja ilman-
vaihto järjestelmä  on saatett u toimimaan suunnitelman mukaise sti ennen rakennuksen käy t-
töönottoa . Rakennuksen ja sen i lmanvaihtojärjeste lmän on oltava puhdas ennen ilmavirtojen 
mittausta ja säätöä  sekä ennen järjestelmän käyttöönottoa . Rakennusvaiheen vastuuhenkilön  
on tehtävä merkintä rakennustyön tarkastusasiakirjaan i lmanvaihto järjestelmän suunnite l-
manmukaisuudesta .  
Hyväksyttävät poikk eamat suun nitelluista arv oista voivat olla  seuraav ia: 
1) ilmavirta järjestelmä - ja huoneistok ohtaisesti  ± 10 prosenttia ; 
2) ilmavirta huonekohtaisesti ± 20 prosenttia, kuitenkin siten, että poikkeama voi aina olla 
vähintään 1 dm3/s; 
3) ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähköteho + 10 prosenttia.  
Hyväksyttävät poikkeamat sisältävät sekä mittaustuloksen poikkeamat että mittausepäva r-
muuden , joka on esitettävä mittaustulosten yhteydessä . Mittausmenetelmän ja mittauslaitte i-
den on sovelluttava mi tattavan ilmavirran mittaukseen. Mittauslaitteiden on oltava kalibroit u-
ja, kalibroinnin on oltava  voimassa ja mittausar voa on korjattava kalibroinnin mukaan.  
 
 
 11 
 
5 luku  
 
Voimaantulo ja siirtymäsäännökset  
 
28 § 
 
Voimaantulo  
 
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammi kuuta 20 18. 
Tällä asetuksella kumotaan ympäristöministeriön 30 päivänä maaliskuuta 2011 antama y m-
päristöministeriön asetus rakennusten sisäilmastosta ja ilmanvaihdosta .  
Tämän asetuksen voimaan tullessa vireillä olevaan hankkeeseen sovelletaa n tämän asetu k-
sen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä .  
 
 
Helsingissä    päivänä      kuuta 20  
 
 
Maatalous - ja ympäristöm inisteri  
 
 
Esittelijä  
   
 12  
 
 
     Liite 1  
 
Huonelämpötilan hallinnan suunnittelussa käytettävät säätiedot  
 
Huonelämpötilan hallinnan suunnittelussa  käytetään taulukuissa L1.1 -L1.4 esitettyjä säätiet o-
ja. Suomi on jaettu neljään säävyöhykkeeseen, jotka esitetään kuvassa L1.1. Tunnittaiset sä ä-
tiedot ovat saatavissa ympäristöministeriön verkkosivuilta.  
Säävyöhykkeille I ja II käytetään samoja säätietoja, mutta mitoittavat ulkoilman lämpötilat 
ovat erikseen.  
 
 
  
 
 
Kuva L1.1. Säävyöhykkeet ja ilmansuuntien lyhenteet.  
 
Taulukko L1.1.  Mitoittavat ulkoilman lämpötilat eri säävyöhykkeillä.  
Säävyöhyke  Mitoittava ulkoilman 
lämpötila, °C   
I -26  
II -29  
III -32  
IV -38  
   
 
 
 
 
 
 
   
Pohjoinen  
(P) 
Itä  
(I) 
Etelä  
(E) 
Länsi  
(L) 
Koillinen  
(Ko) 
Luode  
(Lu) 
Lou-
nas 
(Lo) 
Kaakko  
(Ka)  
 13  
 
 
 Taulukko L1.2. Säätiedot kuukausittain säävyöhykkeellä I ja II. Helsinki -Vantaa.  
Kuukausi  Ulkoilman  
keskilämpötila,  
 Tu , °C Auringon kokonaissäte i-
lyener gia vaakatasolle,  
Gsäteily, vaakapinta  , kWh/m²   
Tammikuu  -3,97 6,2  
Helmikuu  -4,50 22,4  
Maaliskuu  -2,58 64,3  
Huhtikuu  4,50 119,9   
Toukokuu  10,76  165,5   
Kesäkuu  14,23  168,6   
Heinäkuu  17,30  180,9   
Elokuu  16,05  126,7   
Syyskuu  10,53  82,0  
Lokakuu  6,20 26,2  
Marraskuu  0,50 8,1  
Joulukuu  -2,19 4,4  
Koko vuosi  5,57 975  
  
 Auringon kokonaissäteilyenergia pystypinnoille eri ilmansuuntiin,  
Gsäteily, pystypinta  , kWh/m²  
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  6,2 4,7 3,8 9,5 12,9 9,5 3,8 4,7 
Helmikuu  17,3 13,8 15,6 31,0 41,4 30,9 15,6 14,0 
Maaliskuu  40,3 38,1 48,5 75,1 89,5 69,4 43,7 36,9 
Huhtikuu  43,9 56,3 79,9 101,1  107,3  101,6  80,6 56,8 
Toukokuu  57,8 82,1 112,8  123,3  116,0  117,5  104,5  76,3 
Kesäkuu  70,6 87,9 109,6  109,9  101,6  110,9  111,2  89,1 
Heinäkuu  66,3 91,1 118,8  123,1  115,5  128,6  122,7  91,2 
Elokuu  50,0 66,4 91,8 106,0  100,4  92,8 78,8 61,1 
Syyskuu  32,9 37,5 56,5 83,9 100,5  87,3 59,3 38,1 
Lokakuu  17,9 15,6 17,5 28,3 37,0 30,0 18,8 15,7 
Marraskuu  7,2 5,5 5,1 12,3 16,8 12,3 5,1 5,6 
Joulukuu  4,2 3,2 2,6 8,4 11,8 8,8 2,9 3,2 
Koko vuosi  414,6  502,2  662,5  811,9  850,7  799,6  647,0  492,7  
 Muunnoskerroin F suunta, jolla vaakatasolle tuleva auringon kokonaissäte i-
lyenergia muunnetaan pystypinnalle tulevaksi kokonaissäteilyenergiaksi 
eri ilmansuunnis sa 
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  0,995  0,757  0,609  1,531  2,080  1,519  0,605  0,759  
Helmikuu  0,774  0,618  0,700  1,387  1,854  1,381  0,700  0,624  
Maaliskuu  0,627  0,592  0,754  1,169  1,392  1,079  0,679  0,574  
Huhtikuu  0,366  0,470  0,666  0,843  0,895  0,847  0,672  0,474  
Toukokuu  0,349  0,496  0,681  0,745  0,701  0,710  0,632  0,461  
Kesäkuu  0,419  0,521  0,650  0,652  0,602  0,658  0,659  0,528  
Heinäkuu  0,367  0,503  0,657  0,681  0,639  0,711  0,679  0,504  
Elokuu  0,395  0,524  0,725  0,837  0,793  0,732  0,622  0,482  
Syyskuu  0,401  0,457  0,689  1,023  1,225  1,064  0,723  0,465  
Lokakuu  0,683  0,595  0,670  1,081  1,412  1,144  0,718  0,598  
Marraskuu  0,888  0,683  0,632  1,519  2,068  1,519  0,633  0,686  
Joulukuu  0,920  0,697  0,571  1,850  2,615  1,942  0,637  0,697  
Koko vuosi  0,425  0,515  0,679  0,833  0,872  0,820  0,663  0,505  
  
 14  
 
 
 Taulukko L1.3.  Säätiedot kuukausittain säävyöhykkeellä III. Jyväskylä.  
Kuukausi  Ulkoilman  
keskilämpötila,  
 Tu , °C Auringon kokonaissäte i-
lyener gia vaakatasolle,  
Gsäteily, vaakapinta  , kWh/m²   
Tammikuu  -8,00 5,4  
Helmikuu  -7,10 20,1  
Maaliskuu  -3,53 51,9  
Huhtikuu  2,42 102,9   
Toukokuu  8,84 171,4   
Kesäkuu  13,39  159,1   
Heinäkuu  15,76  158,2   
Elokuu  13,76  113,9   
Syyskuu  9,18 71,1  
Lokakuu  4,07 25,3  
Marraskuu  -1,76 7,3  
Joulukuu  -5,92 3,2  
Koko vuosi  3,43 890  
  
 Auringon kokonaissäteilyenergia pystypinnoille eri ilmansuuntiin,  
Gsäteily, pystypinta  , kWh/m²  
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  6,0 4,5 3,1 6,5 9,0 6,8 3,3 4,5 
Helmikuu  16,4 12,8 15,6 34,4 46,3 33,5 15,1 12,8 
Maaliskuu  38,7 35,2 37,9 55,1 69,8 60,2 42,1 36,1 
Huhtikuu  46,1 54,5 73,5 93,6 99,1 89,5 70,0 53,6 
Toukokuu  68,9 91,3 122,6  132,4  123,4  124,5  115,0  88,5 
Kesäkuu  72,7 87,1 105,4  108,0  103,3  107,5  103,6  85,0 
Heinäkuu  65,1 81,4 106,2  115,0  109,4  111,6  104,5  82,6 
Elokuu  48,0 57,0 74,5 91,7 98,3 94,5 77,3 58,1 
Syyskuu  30,6 34,2 51,8 77,7 91,6 76,1 50,1 33,4 
Lokakuu  15,3 13,6 18,5 33,1 42,5 32,1 17,6 13,3 
Marraskuu  6,9 5,3 4,9 10,7 14,6 10,7 4,9 5,3 
Joulukuu  3,3 2,5 1,6 3,3 4,4 3,2 1,6 2,5 
Koko vuosi  418,0  479,4  615,6  761,5  811,7  750,2  605,1  475,7  
 Muunnoskerroin F suunta, jolla vaakatasolle tuleva auringon kokonaissäte i-
lyenergia muunnetaan pystypinnalle tulevaksi kokonaissäteilyenergiaksi 
eri ilmansuunnis sa 
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  1,094  0,833  0,568  1,189  1,651  1,256  0,610  0,824  
Helmikuu  0,817  0,636  0,778  1,712  2,306  1,670  0,750  0,639  
Maaliskuu  0,747  0,678  0,730  1,063  1,346  1,160  0,811  0,696  
Huhtikuu  0,448  0,530  0,715  0,910  0,963  0,870  0,681  0,521  
Toukokuu  0,402  0,533  0,715  0,773  0,720  0,726  0,671  0,517  
Kesäkuu  0,457  0,547  0,662  0,679  0,649  0,675  0,651  0,534  
Hein äkuu  0,412  0,514  0,671  0,727  0,692  0,705  0,661  0,522  
Elokuu  0,422  0,500  0,654  0,805  0,863  0,830  0,679  0,510  
Syyskuu  0,430  0,481  0,729  1,093  1,288  1,071  0,705  0,470  
Lokakuu  0,604  0,535  0,729  1,305  1,675  1,268  0,695  0,523  
Marraskuu  0,937  0,717  0,665  1,459  1,984  1,458  0,665  0,719  
Joulukuu  1,015  0,762  0,503  1,006  1,352  0,997  0,500  0,765  
Koko vuosi  0,470  0,539  0,692  0,856  0,912  0,843  0,680  0,535  
          
 15  
 
 
 Taulukko L1.4.  Säätiedot kuukausittain säävyöhykkeellä IV. Sodankylä.  
Kuukausi  Ulkoilman  
keskilämpötila,  
 Tu , °C Auringon kokonaissäte i-
lyener gia vaakatasolle,  
Gsäteily, vaakapinta  , kWh/m²   
Tammikuu  -13,06  1,4  
Helmikuu  -12,62  13,6  
Maaliskuu  -6,88 48,0  
Huhtikuu  -1,56 121,0   
Toukokuu  5,40 128,1   
Kesäkuu  13,03  154,2   
Heinäkuu  14,36  146,4   
Elokuu  12,06  94,5  
Syyskuu  6,60 63,7  
Lokakuu  0,15 16,6  
Marraskuu  -6,78 3,0  
Joulukuu  -10,08  0,2  
Koko vuosi  0,05 791  
  
 Auringon kokonaissäteilyenergia pystypinnoille eri ilmansuuntiin,  
Gsäteily, pystypinta  , kWh/m²  
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  1,4 1,1 0,7 1,1 1,4 1,1 0,7 1,1 
Helmikuu  13,2 10,2 9,4 19,8 27,6 21,0 10,2 10,1 
Maaliskuu  38,0 33,2 36,4 57,9 74,6 60,6 38,6 33,5 
Huhtikuu  59,0 70,8 100,8  134,9  146,7  127,8  93,7 67,9 
Toukokuu  63,8 79,8 97,6 99,5 91,4 91,1 85,9 71,7 
Kesäkuu  78,7 90,5 106,7  106,3  101,2  105,9  106,0  89,9 
Heinäkuu  69,7 84,0 104,0  111,2  107,9  104,2  94,4 77,4 
Elokuu  44,1 50,7 62,8 77,0 84,9 83,4 68,4 52,1 
Syyskuu  25,5 31,0 51,8 80,2 92,7 74,5 46,1 28,7 
Lokakuu  12,8 10,2 11,8 23,8 31,2 22,8 11,2 10,4 
Marraskuu  3,1 2,4 1,8 4,0 5,5 4,2 1,9 2,4 
Joulukuu  0,2 0,2 0,1 0,2 0,2 0,2 0,1 0,2 
Koko vuosi  409,5  464,1  583,9  715,9  765,3  696,8  557,2  445,4  
 Muunnoskerroin F suunta, jolla vaakatasolle tuleva auringon kokonaissäte i-
lyenergia muunnetaan pystypinnalle tulevaksi kokonaissäteilyenergiaksi 
eri ilmansuunnis sa 
Kuukausi  P Ko I Ka E Lo L Lu 
Tammikuu  1,000  0,750  0,479  0,764  1,014  0,764  0,479  0,750  
Helmikuu  0,966  0,749  0,686  1,451  2,025  1,540  0,745  0,744  
Maaliskuu  0,792  0,691  0,759  1,205  1,554  1,262  0,804  0,698  
Huhtikuu  0,488  0,585  0,833  1,115  1,213  1,056  0,774  0,561  
Toukokuu  0,498  0,623  0,762  0,777  0,714  0,711  0,671  0,560  
Kesäkuu  0,511  0,587  0,692  0,689  0,657  0,687  0,687  0,583  
Heinäkuu  0,476  0,574  0,710  0,759  0,737  0,712  0,644  0,528  
Elokuu  0,467  0,536  0,665  0,814  0,898  0,883  0,724  0,551  
Syyskuu  0,400  0,487  0,813  1,259  1,454  1,169  0,724  0,451  
Lokakuu  0,774  0,618  0,710  1,435  1,883  1,375  0,673  0,625  
Marraskuu  1,026  0,780  0,576  1,299  1,819  1,375  0,625  0,776  
Joulukuu  0,955  0,727  0,455  0,727  0,955  0,727  0,455  0,727  
Koko vuosi  0,518  0,587  0,738  0,905  0,968  0,881  0,704  0,563