Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
Průtočné vibrační převodníky relativní hustoty  jsou v ČR uváděny na trh a do provozu jako stanovená 
měřidla se schválením typu a prvotním ověřením podle zákona č. 505/1990  Sb., o  metrologii, ve 
znění pozdějších předpisů. Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je národní metrologická regu-
lace schvalováním typu a  ověřováním měřidel používa ných jako členy měřidel a měřicích systémů 
protečeného množství tekutin.  
 (Konec manažerského shrnutí.)  
  
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
 Telefon: 545 555 414  
 
 
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
2. 2. 201 7 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává tento:  
 
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C068-17 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení  pro ověřování stanovených měřidel:  
 „vibrační převodníky relativní hustoty plynů průtočného typu “ 
 
Tento předpis stanovuje metrologické a technické požadavky pro vibrační převodníky relativní hustoty 
plynů průtočného typu  s analogovým anebo digitálním výs tupním signálem používané jako členy měři-
del nebo měřicích systémů protečeného množství tekutin .  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
2 
 1 Základní pojmy  
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle  VIM a VIM L1 a následující 
termíny a definice:   
1.2  
relativní hustota plynu , hutnota   
podíl hustoty plynu a hustoty suchého vzduchu za stejné teploty a tlaku  
1.1  
vibrační převodník relativní hustoty plynů průtočného typu;  měřicí převodník relativní 
hustoty; převodník ; hutnoměr; gravitometr   
člen měřidla nebo měřicího systému převádějící vstupní signál o měřené  relativní  hustotě plynu ze sní-
mače relativní hustoty na výstupní signál, který má stanovený vztah k  hodnotě měřené relativní hustoty   
Pro účely tohoto předpisu je vibrační  převodník relativní hustoty plynů průtoč ného typu považován za 
průtočný vibrační hustoměr  jako člen měřidel nebo měřicích systémů protečeného množství tekutin.  
2  Metrologické požadavk y 
Při ověřování se na měřicí převodníky relativní hustoty uplatňují metrologické požadavky, které byly 
rozhodné pro jejich uvedení do oběhu.  
2.1 Referenční  podmínky  
Referenční podmínky prostředí jsou definovány ve vazbě na zamýšlené použití  měřicích  převodníků  
relativní  hustoty . 
2.2 Stanovené pracovní podmínky  
Pracovní podmínky určí výrobce ve vazbě na zamýšlené použití  měřicích  převodníků  relativní  hustoty . 
Měřicí rozpětí převodníku  relativní  hustoty  musí odpovídat potřebám příslušné měřicí aplikace.  
Musí být splněny všechny relevantní podmínky použitelnosti měřicího převodníku  relativní  hustoty  ve 
vztahu k  druhu aplik ace.  
2.3 Největší dovolená chyba  
Největší dovolenou chybu indikace měřicího převodníku  relativní  hustoty stanoví výrobce podle před-
pokládaného použití. V  každém zkušebním bodě musí být splněna podmínka:  
dov
 (1) 
kde:   .........   je zjištěná chyba  měření , 
 dov  .....  největší dovolená chyba měřicího převodníku relativní hustoty.  
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
3 
 2.3.1 Největší dovolená chyba za referenčních podmínek  
Největší dovolená chyba indikace měřicího převodníku relativní hustoty je absolutní hodnota chyby 
vyjádřená v  procentech rozpětí výstupního signálu nebo v  procentech hodnoty měřené  veličiny .  
Je vyjádřena třídou přesnosti měřicího převodníku  relativní  hustoty, která pro účely schvalování typu  
a ověřování tvoří následující řadu tříd přesnosti:   
 0,1; 0,2; 0,5.  
Na základě rozhodnutí o schválení typu měřidla může být zvolena i jiná forma specifikace přesnosti 
měřicího převodníku  relativní  hustoty.  
2.3.2 Největší dovolená chyba za pracovních podmínek  
Největší dovolenou chybu indikace měřicího převodníku relativní hustoty za pracovních podmínek sta-
noví výrobce měřidla s  ohledem na jeho předpokládané použití.  Uvažuje se maximálně dvojnásobek 
největší dovolené chyby m ěřicího převodníku  relativní hustoty za referenčních podmínek . 
2.3.3 Největší dovolená chyba v  době používání  
Není -li jiným závazným předpisem stanoveno jinak, uvažuje se dvojnásobek hodnoty největší dovolené 
chyby  za referenčních podmínek  dle certifikátu o schv álení typu měřidla . 
3 Technické požadavky  
Na měřicí převodníky relativní hustoty se při ověřování uplatňují technické požadavky, které byly roz-
hodné pro jejich uvedení do oběhu . 
3.1 Konstrukce měřidla  
Měřicí p řevodník relativní hustoty  představuje obecně funkční  celek skládající se ze snímače relativní 
hustoty  a modulu, který výstupní signál ze snímače dále upravuje a zesiluje. Tento modul může zahrno-
vat i prostředky pro nastavení nulové hodnoty výstupního signálu a měřicího rozpětí. Snímač a uvedený 
modul jsou z abudovány do pouzdra měřicího převodníku relativní hustoty . Součástí převodníku je tla-
kový konektor (tlakové konektory) pro připojení k  tlakovému systému a konektor (konektory) pro elek-
trické připojení.  
Konstrukční provedení měřicího převodník u relativní  hustoty musí zohledňovat provozní podmínky 
předpokládaných aplikací.  
3.2 Zajištění proti neautorizovanému zásahu  
3.2.1 Zajištění nastavovacích prvků  
Konstrukce a  provedení měřicího převodníku relativní hustoty  musí umožňovat zajištění nastavovacích 
prvků proti neopr ávněnému zásahu.  
3.2.2 Rozhraní vnějšího systému  
U měřicích převodníků relativní hustoty  vybavených rozhraním vnějšího systému, které umožňuje pa-
ralelní nebo sériovou komunikaci s  vnějším systémem sběru dat, systémem řízení nebo ručním terminá-
lem, musí být možné zajištění změny parametrů měřicích převodník ů relativní  hustoty  proti neoprávně-
nému zásahu pomocí této komunikace.  
Způsob zajištění proti neoprávněnému zásahu a umístění úředních značek se uvedou v  certifikátu 
o schválení typu měřidla.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
4 
 3.2.3 Elektromagnetická kompatibilita  
Měřicí p řevodníky relativní hustoty  nesmí být ovlivněny elektrickým a ni elektromagnetickým rušením, 
nebo na ně musí reagovat definovaným způsobem (například ohlášením chyby, zablokováním měření). 
Nesmí ani vyzařovat nežádoucí elektromagnetické pole.  
Při zkouškách elektromagnetické kompatibility musí měřidlo  vykazovat normál ní funkci v  mezích nej-
větší dovolené chyby podle článku  2.3, nebo při jejím překročení musí měřidlo  reagovat definovaným 
způsobem.  
4 Značení měřidla  
4.1 Obecně  
Veškeré nápisy a značky musí být za běžných podmínek snadno viditelné, čitelné, nesmazatelné a  musí 
být zdrojem informací potřebných pro bezchybnou implementaci měřicího převodníku  relativní  hustoty  
do měřicího systému ve vazbě na jeho ostatní členy.  
Povoluje se používat mezinárodně uznávané označení a  zkratky.  
4.2 Povinné nápisy  
Převodníky relativní h ustoty musí mít tyto povinné nápisy:  
a)  název nebo označení výrobce;  
b) typ měřicího převodníku  relativní  hustoty ; 
c)  výrobní číslo;  
d)  nastavený měřicí rozsah , respektive měřicí rozpětí ; 
e)  výstupní elektrický signál (včetně měřicích jednotek) anebo druh  komunikačního protokolu (re-
levantní informace vztahující se k  ověření měřidla);  
f)  napájecí napětí;  
g)  značka schválení typu ; 
h)  třída přesnosti ; 
i)  vztah  a parametry  závislosti měřené relativní hustoty na hodnotě výstupního signálu.  
V případě, že měřicí převodník  relativní  hustoty  umožňuje použití více druhů výstupních signálů, musí 
být na pouzdře převodníku jednoznačně vyznačeno, který výstupní signál je v  aplikaci použit, respektive 
který výstupní signál byl předmětem ověření. Neobsahuje -li měřid lo uvedené označení, je možné pou-
žívat libovolný z uvedených výstupních signálů; všechny uvedené signály podléhají ověření podle to-
hoto dokumentu.  
4.3 Označení úředními značkami  
Musí být zajištěna  vhodná místa pro umístění značky schválení typu a úřední značky  (úředních značek) 
ověření.  
U měřidel  konstrukčně vybavených justážními prvky nebo prostředky umožňujícími změnu metrologic-
kých parametrů měřidla musí být účinným způsobem provedeno zabezpečení přístupu k  těmto prvkům.  
Musí být umožněno zabezpečení měřicíh o převodníku  relativní  hustoty proti jeho neoprávněné demon-
táži či výměně.  
5 Schvalování typu měřidla  
Proces schvalování typu měřicího převodníku  relativní  hustoty zahrnuje následující zkoušky a  činnosti:  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
5 
 a)  vnější prohlídk u; 
b)  základní funkční zkoušk u: 
 zkoušk u přesnosti a opakovatelnosti měření;  
c)  zkoušky odolnosti proti rušivým vlivům ovlivňujících veličin:  
  zkoušk u odolnost i proti mezním teplotám okolního prostředí;  
  zkoušk u vlivu vlhkosti okolního prostředí;  
  zkoušk u odolnosti proti vibracím;  
  zkoušk u vlivu montážní polohy ; 
  zkoušk u stálosti měřidla;  
d)  přídavné zkoušky pro měřidla  s elektrickým napájením:  
 zkoušk u odolnosti proti změnám napájecího napětí a kmitočtu;  
 zkoušk u elektromagnetické kompatibility (EMC).  
S ohledem na zamýšlené použití měřicího převodníku relativní hustoty je možné mimo výše uvedených 
zkoušek provádět i další zkoušky, nebo naopak lze některé zkoušky v  opodstatněných případech redu-
kovat nebo zcela vynechat.  
5.1 Vnější prohlídka  
Při vnější prohl ídce se posuzují : 
 úplnost předepsané technické dokumentace podle §  6 odst. 2 zákona o metrologii;  
  shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s technickými a metrologickými požadavky tohoto předpisu, uveden ými v  čl. 2 a 3;  
  úplnost a stav měřicího převodníku relativní hustoty podle předepsané technické dokumentace.  
5.2  Podmínky zkoušek při schvalování typu  
5.2.1 Podmínky okolního prostředí  
Podmínky okolního prostředí při zkouškách schválení typu musí být v  závislos ti na zamýšleném použití 
měřidla udržovány v  těchto mezích:  
  teplota okolního prostředí:  (20 ± 3) °C; 
  relativní vlhkost prostředí:  (60 ± 15) %; 
  atmosférický tlak:  (86 až 106)  kPa, je-li vliv atmosférického tlaku relevantní . 
V opodstatněných případech mohou být zvoleny i jiné referenční podmínky okolního prostředí.  
Zkoušky se musí provádět při specifikovaných podmínkách okolního prostředí pro jednotlivé zkoušky.  
Maximální dovolená rychlost změny teploty okolí během jakékoli zkoušky může být až 1  °C za 10  minut, 
ale ne více než 3  °C za 1 hodinu (nebo se skutečná teplota nesmí během zkoušky změnit o  více než ±1 
°C). Relativní vlhkost okolního prostředí se během zkoušky nesmí změnit o více než 10 %.  
5.2.2 Podmínky elektrického na pájen í   
Referenční hodnoty elektrického napájení měřidla  stanoví výrobce. Normální napájecí napětí pro měřicí 
převodníky relativní hustoty  je 24  V stejnosměrných.  
5.2.3 Podmínky zátěže  
Zkoušený měřicí převodník  relativní  hustoty musí být připojen k zátěži způsobem stanoveným výrob-
cem. Obvykle používanou hodnotou zátěže pro elektricky napájené měřicí převodníky je 250  Ω. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
6 
 5.2.4 Montážní poloha  
Měřicí p řevodník  relativní  hustoty musí být instalován podle pokynů výrobce pouze v  jedné z  jeho sta-
novených normálních provozních p oloh s  tolerancí ±3° nebo menší.  
Měřicí p řevodník  relativní  hustoty musí mít při zkouškách nasazeny všechny kryty.  
5.2.5 Vnější vibrace  
Instalace měřicího převodníku  relativní  hustoty  musí vyloučit působení vibrací z  vnějšího prostředí.  
5.2.6 Vnější mechanické namáhání  
Kromě výrobcem doporučených montážních prostředků není povoleno žádné vnější mechanické namá-
hání.  
5.2.7   Požadavky na zkušební zařízení  
K jednotlivým zkouškám schválení typu měřicího převodník u relativní  hustoty musí být použito vhod-
ného a požad avkům zkoušky odpovídající ho vybavení.  
Ke zkoušce metrologických vlastností se používá následující vybavení:  
  zdroje referenčního p lynu s daným stupněm čistoty (metan alespoň 4.5; dusík nebo  argon alespoň 
5.0, ostatní plyny a směsi s  nejistotou relativní  hustoty rovnající se  nejvýše ½ nejv ětší dovolené 
chyby  zkoušeného měřidla za referenčních podmínek ); 
  přístrojové anebo komunikační vybavení pro měření  a indikaci  výstupního signálu zkoušeného 
měřicího převodníku  relativní  hustoty ; 
  přístroje na monitorování podmínek měření: teploměr, vlhkoměr atd. ; 
  pomocná měřicí zařízení: vývěvy, regulátory, průtokoměry, filtry atd. ; 
  etalony absolutního tlaku  s nejistotou měření nejvýše  0,01 % měřené hodnoty ; 
  teploměr pro měření teploty referenčního plynu s  nejistotou měření nejvýše  0,1 °C; 
  softwarové prostředky nebo výpočetní postup y pro stanovení  relativní  hustoty referenčního plynu 
na základě jeho složení, teploty a absolutního tlaku s nejistotou relativní hustoty rovnou nejvýše ½ 
největší dovolené chyby zkoušeného měřidla za referenčních podmínek . 
Etalony použité při zkoušce musí musí být platně metrologicky navázány . 
Softwarové prostředky a výpočetní postupy musí být s  ohledem na účel použití val idované.  
5.3 Základní funkční zkoušky  
5.3.1 Zkouška přesnosti  a opakovatelnosti  měření   
Zkouška se provádí v  nejméně dvou  zkušebních bodech při konstantní teplotě metodou přímého porov-
nání s  etalonovým měřicím systémem. Zkouška se provádí v  nejméně  třech opakovaných cyklech zahr-
nujících vzestupný a sestupný směr zatěžování.  
V případě, kdy lze přepínat rozsahy nebo měnit nastavení měřicího převodníku relativní hustoty , se při 
zkouškách parametrů týkajících se přesnosti provádí zkoušky při nastavení r ozpětí na maximální  
a minimální hodnotu deklarovanou výrobcem a na jednu mezilehlou hodnotu.  
Rozdíl y mezi hodnotami výstupního signálu získanými v  různých zkušebních bodech při rostoucí a  kle-
sající relativní hustotě referenčního plynu a jim odpovídajícími  ideálními hodnotami se zaznamenají 
jako chyby měření .  
Opakovatelnost se z  naměřených a vypočtených hodnot určí jako maximum rozdílů mezi  všemi výstup-
ními hodnotami odpovídajícími kterékoliv jednotlivé vstupní hodnotě, a to samostatně pro vzestupný a 
sestupný směr zatěžování .  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
7 
 Ve všech zkušebních bodech musí být splněna podmínka uvedená v  článku 2.3.1  pro referenční pod-
mínky prostředí.  
Hodnota opakovatelnosti nesmí překročit jednu polovinu  největší dovolené chyby za referenčních pod-
mínek uvedenou v  článku  2.3.1 . 
5.4 Zkoušky odolnosti proti rušivým vlivům ovlivňujících veličin  
5.4.1 Zkouška odolnost i proti mezním teplotám okolního prostředí  
Vliv teploty okolí se musí změřit v  teplotním rozsahu stanoveném výrobcem nebo v  mezích, které jsou 
přiměřené teplotám odpovídajícím uvažovanému provoznímu umístění měřidel.  
Zkouší se vždy stejné vlastnosti při každé ze zvolených zkušebních teplot okolí, počínaje referenční 
teplotou (20  °C). Zkušební teploty se volí obecně po skocích 20  °C až do příslušných stanovených mez-
ních teplot. Doporučená tolerance pro nastavení zkušební teploty je ±2  °C, ry chlost změny teploty okolí 
má být menší než 1  °C za minutu. Provádí se 2 nebo 3 teplotní cykly. P ři každ é zkušební teplot ě se 
provede zkouška podle čl. 5.3.1 . 
Podm ínka uvedená v  článku 2.3.2  pro pracovní podmínky prostředí musí být splněna v  nejméně 90  % 
zkušebních bodů.  
5.4.2 Zkouška vlivu vlhkosti okolního prostředí  
Vliv relativní vlhkosti okolního prostředí se zjišťuje ve zkušební komoře, kde je udržována hodnota 
relati vní vlhkosti v  rozmezí −3 % až +2 % od stanovených úrovní relativní vlhkosti.  
Měřidlo se musí stabilizovat při referenční vlhkosti <60  % při teplotě 40  °C ± 2 °C a následně se provede 
zkouška podle článku  5.3.1 .  
Následně se relativní vlhkost zvyšuje na hodnotu 93  % po dobu delší než 3 hodiny a na této hodnotě se 
udržuje po dobu nejméně 48 hodin. Měřidlo nemusí být po tuto dobu napájené. Následně se  provede 
zkouška podle článku  5.3.1 . 
U měřidla ponechaného v  provozním stavu se musí relativní vlhkost snižovat po dobu delší než 3 hodiny 
na původní referenční ho dnotu <60  %. Minimálně po 12hodinové aklimatizaci se měření musí zopako-
vat. 
Po zkoušce se provede vizuální prohlídka měřidla za účelem zjištění příznaků poškození jednotlivých 
součástí nebo vniknutí vlhkosti do utěsněných krytů.  
Ve všech zkušebních bodech musí být splněna podmínka uvedená v  článku 2.3.2  pro pracovní podmínky 
prostředí.  
5.4.3 Zkouška odolnosti proti vibracím  
Zkušební podmínky uvede buď výrobce měřidel, nebo  se stanoví s  ohledem na jejich předpokládané 
prostředí použití. Měření se provede za referenčních podmínek před a po vystavení měřidla vibracím.  
Ve všech zkušebních bodech před a po vystavení měřidla vibracím musí být splněna podmínka uvedená 
v článku 2.3.1  pro referenční podmínky prostředí.  
5.4.4 Zkouška pádem a překlopením  
Před zkouškou a po zkoušce se provede měření za referenčních podmínek. Během zkoušky mohou být 
vstupy i napájení nezapojeny.  
Měřicí p řevodník postavený ve své normální poloze na hladké, tvrdé a tuhé betonové nebo ocelové 
podložce se naklopí okolo jedné spodní hrany tak, aby vzdálenost opačné hrany nad zkušební plochou 
byla 50  mm nebo 100  mm nebo tak, aby úhel mezi spodní stranou a zkušební plochou byl 30° (podle 
toho, co je přísnější). Následně se měřidlo  nechá volně padnout na zkušební podložku.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
8 
 Převodník  se vystaví jednomu pádu na každé ze čtyř spodních hran.  
Ve všech zkušebních bodech p řed a po zkoušce musí být splněna podmínka uvedená v  článku 2.3.2 . 
5.4.5 Zkouška vlivu montážní polohy  
Je-li převodník  citlivý na polohu, musí se změřit a zaznamenat změ na dolní meze rozsahu a rozpětí 
vyvolaná náklony o 10° od polohy (poloh) stanovené (stanovených) výrobcem.  
Provedou se čtyři měření při naklopení provedeném ve dvou vzájemně kolmých rovinách.  
V případech, kdy je vlivem konstrukce měřidla naklonění o 10° př íliš velké, musí se použít maximální 
naklonění stanovené výrobcem. V  případě, kdy u měřidla nelze provést korekci chyby měření v závis-
losti na poloze, musí být splněna podmínka uvedená v  článku 2.3.1 . 
5.4.6  Zkouška stálosti měřidla  
Účelem zkoušky je simulovat stárnutí měřidla a potvrdit, že měřidlo splňuje dané specifikace.  
Nejprve se provede zkouška podle článku 5.3.1 . Poté se měřidlo vystaví vlivu cyklických změn okol ní 
teploty mezi minimální a maximální pracovní teplotou. Měřidlo je střídavě po dobu jednoho týdne vy-
staveno maximální pracovní teplotě a následně po dobu jednoho  týdne minimální teplotě. Celková doba 
trvání zkoušky jsou 4 týdny. Změny mezi minimální a maximální teplotou musí být provedeny v  krocích 
po 10 °C·h-1. Po stabilizaci za referenčních podmínek po dobu 24 hodin musí být opětovně provedena 
zkouška podle článku  5.3.1 .  
Ve všech zkušebních bodech nesmí absolutní hodnota rozdílu chyby před a po zkoušce stálosti překročit 
hodnotu  největší dovolené chyby za referenčních podmínek podle článku 2.3.1 . 
5.5 Přídavné zkoušky pro měřicí převodníky relativní hustoty  s elektrickým napájením  
5.5.1 Zkoušk y odoln osti proti změnám napájecího napětí a kmitočtu   
Zkoušky se provádí při ustálené hodnotě výstupního signálu . Ve všech zkušebních bodech musí být 
splněna podmínka uvedená v  článku 2.3.1  pro referenční podmínky prostředí.  
5.5.1.1  Zkoušky odolnosti proti mezním hodnotám střídavého napájecího napětí   
Odolnost proti mezním hodnotám střídavého napájecího napětí se zkouší na převodníku v  zapnutém 
stavu při nejmenším specifikovaném napětí, při jmenovitém napětí a při největším specifikovaném na-
pětí při jmenovitém kmitočtu.  
5.5.1.2  Zkoušky odolnosti proti  změnám kmitočtu střídavého napájecího napětí  
Odolnost proti změnám kmitočtu střídavého napájecího napětí se zkouší na převodníku v  zapnutém 
stavu při nejmenším specifikovaném kmitočtu, při jmenovitém kmitočtu a při největším specifikovaném 
kmitočtu při jm enovité hodnotě napájecího napětí.  
5.5.1.3  Zkoušky odolnosti proti mezním hodnotám stejnosměrného napájecího napětí  
Odolnost proti mezním hodnotám stejnosměrného napájecího napětí se zkouší na převodníku v  zapnu-
tém stavu při mezních hodnotách napětí Umin a Umax, kde Umin a Umax jsou mezní hodnoty napájecího 
napětí specifikované výrobcem měřidla.  
5.5.2 Zkoušky elektromagnetické kompatibility  
Během zkoušení se sleduje výstupní signál převodníku. Před jednotlivými zkouškami elektromagnetické 
kompatibility musí být  splněna podmínka uvedená v  článku  2.3.1  pro referenční podmínky prostředí. 
Rozdíl mezi chybami zaznamenanými před zkouškami a během zkoušek elektromagnetické kompa tibi-
lity nesmí překročit největší dovolenou chybu za referenčních, případně za pracovních podmínek , nebo 
musí měřicí převodník relativní hustoty  reagovat definovaným způsobem.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
9 
 5.5.2.1  Odolnost proti krátkodobým poklesům a přerušením napájecího napětí  
Odol nost měřicího převodníku proti poklesům napájecího napětí se zkouší při jmenovitém napájecím 
napětí.  
Napájecí napětí se sníží na 75 % hodnoty jmenovitého napájecího napětí po dobu 5 s ekund . Pro vylou-
čení přechodných jevů nemá být doba náběhu kratší než 100  ms. 
U zařízení se stejnosměrným napájením musí mít přerušení délku trvání 5  ms, 20  ms, 100  ms a 500  ms. 
U zařízení se střídavým napájením začínají  poklesy vždy v  okamžiku průchodu napětí nulou, a to po-
stupně před kladnou i zápornou periodou. Doba přerušení musí mít délku trvání 1, 5, 10 a 25 period 
střídavého napětí.  
5.5.2.2  Odolnost proti nesymetrickým rušením šířeným vedením v  kmitočtovém rozsahu  
(0 až 150) kHz  
U převodníků s  vstupními/výstupními svorkami izolovanými od zemního potenciálu se a plikuje:  
  střídavé napětí 250  Vef, síťového kmitočtu, souhlasně na svorky izolovaných vstupů/výstupů.  
  stejnosměrné napětí 50  V, souhlasně na svorky izolovaných vstupů/výstupů.  
Po zkoušce musí převodník normálně pracovat a všechny naměřené chyby musí l ežet uvnitř intervalu 
mezí dovolených chyb měřicího převodníku  relativní  hustoty  stanovených v  článku  2.3.1 . 
5.5.2.3  Odolnost proti symetrickým rušením   
Střídavé napětí o velikosti 1  Vef se aplikuje na výstupní svorky převodníku při ustálené hodnotě výstup-
ního signálu .  
5.5.2.4  Odolnost proti rychlým elektrickým přechodovým jevům / skupinám impulsů  
Odolnost měřicího převodníku relativní hustoty  proti rychlým elekt rickým přechodovým jevům  / sku-
pinám impulsů se zkouší na převodníku v  zapnutém stavu napětím:  
±2 kV  na svorkách pro připojení střídavé napájecí sítě ; 
±2 kV  na svorkách pro připojení stejnosměrné napájecí sítě ; 
±1 kV  na svorkách pro připojení signálových , komunikačních a řídicích vedení delších než 3  m; 
±2 kV  na svorkách pro připojení signálových, komunikačních a řídicích vedení, které mohou být 
přímo připojeny k napájecím sítím.  
Opakovací kmitočet impulsů je 5  kHz, perioda opakování skupin impulsů je 30 0 ms, celková doba 
zkoušky na každém z  přívodů a při jedné polaritě impulsů je nejméně 1  minuta.  
Během zkoušení se sleduje výstupní signál převodníku.  
5.5.2.5  Odolnost proti rázovému elektrickému impulsu  
Odolnost měřicího převodníku  relativní  hustoty  proti rázovému elektrickému impulsu se zkouší na pře-
vodníku v  zapnutém stavu rázovým impulsem tr/th = 1,2/50 (8/20) µs o napětí:  
±2 kV  nesymetricky a ±1  kV symetricky na přívody střídavé nebo stejnosměrné napájecí sítě,  
±1 kV  nesymetricky na přívody signálových, komunikačních a řídicích vedení delších než 30  m 
přímo nespojených s  napájecí sítí,  
±2 kV  nesymetricky a ±1  kV symetricky na přívody signálových, komunikačních a řídicích  
vedení .  
Během zkoušení se sleduje výstupní signál převodníku.  
 
5.5.2 .6  Odolnost proti pomalé tlumené oscilační vlně  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
10 
 Odolnost měřicího převodníku  relativní  hustoty  proti pomalé tlumené oscilační vlně se zkouší na pře-
vodníku v  zapnutém stavu pomalou oscilační vlnou s  kmitočtem 1  MHz a 0,1  MHz, a to při napětí prv-
ního vrchol u na zkušebním tvaru vlny o hodnotě 1,0  kV pro nesymetrický režim a 0,5  kV pro symetrický 
režim.  
5.5.2.7  Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli  
Odolnost měřicího převodníku  relativní  hustoty proti rušením šířeným veden ím, indukovaným vysoko-
frekvenčními poli, se zkouší na převodníku v  zapnutém stavu v kmitočtovém pásmu od 150  kHz do 
80 MHz, při zkušebním napětí naprázdno 10  V. Rušení se aplikuje na:  
  přívody střídavé nebo stejnosměrné napájecí sítě ; 
  na přívody signá lových, komunikačních a řídicích vedení přímo nespojených s  napájecí sítí del-
ších než 30  m; 
  na přívody signálových, komunikačních a řídicích vedení přímo spojených s  napájecí sítí.  
Během zkoušení se sleduje výstupní signál převodníku.  
5.5.2.8  Odolnost  proti elektrostatickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na převodníku v  zapnutém stavu napětím ±6  kV pro 
kontaktní výboj a ±8  kV pro výboj vzduchem. Výboje se aplikují na kryt převodníku a do vazebních 
desek v  blízkosti převodníku . 
Během zkoušení se sleduje výstupní signál převodníku.  
5.5.2.9  Odolnost proti magnetickému poli síťového kmitočtu  
Dlouhodobá odolnost proti magnetickému poli síťového kmitočtu se zkouší na převodníku v  zapnutém 
stavu v  magnetickém poli o intenzitě 100  A/m. Převodník musí být vystaven působení pole postupně ve 
všech třech základních osách.  
Krátkodobá odolnost proti magnetickému poli síťového kmitočtu se zkouší na převodníku v  zapnutém 
stavu v  magnetickém poli o intenzitě 400  A/m po dobu 1  sekundy . Převod ník musí být vystaven půso-
bení pole postupně ve všech třech základních osách.  
5.5.2.10  Odolnost proti tlumeným kmitům magnetického pole  
Odolnost proti tlumeným kmitům magnetického pole se zkouší na převodníku v  zapnutém stavu v  mag-
netickém poli o špičkov é intenzitě 30  A/m, a to při kmitočtu oscilací 0,1  MHz a 1,0  MHz. Převodník 
musí být vystaven působení pole postupně ve všech třech základních osách. Během zkoušení se sleduje 
výstupní signál převodníku.  
5.5.2.11  Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli   
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli se zkouší na převodníku 
v zapnutém stavu v  kmitočtovém pásmu 80  MHz až 1  GHz při intenzitě zkušebního pole 10  V/m. Zku-
šební pole je amplitu dově modulováno s  hloubkou 80  %, modulační signál má sinusový průběh s  mo-
dulačním kmitočtem 1  kHz. Kmitočtový krok při rozmítání kmitočtu zkušebního pole je nejvýše 1  %, 
doba prodlevy na každém kmitočtu nesmí být kratší než doba nutná pro vyšetření zkoušen ého měřiče 
anebo pro případnou reakci zkoušeného převodníku na rušení; v  žádném případě však nesmí být kratší 
než 0,5 sekundy . Zkušební pole se aplikuje na všechny strany krytu převodníku .  
Během zkoušení se sleduje výstupní signál převodníku.  
6 Prvotní ověření  
Prvotní ověření smí být provedeno pouze tehdy, splňuje -li měřicí převodník  relativní  hustoty technické 
a metrologické požadavky  a požadavky na označení stanovené v článcích  2, 3 a 4 tohoto opatření obecné 
povahy  a má-li platný certifikát o schválení typu.  Pokud výrobce uvádí funkční vztah mezi vstupem a 
výstupem, musí být známy všechny kalibrační konstanty tohoto vztahu.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
11 
 Při prvotním ověřování měřicího převodníku relativní hustoty  se provádí:  
  vizuální prohlídka včetně kontrol y značení;  
  zkouška přesnosti  a zkouška opakovatelnosti . 
6.1 Vizuální prohlídka  
Při vizuální prohlídce se kontroluje, zda:  
  se měřidlo předložené k  ověření shoduje se schváleným typem ; 
  měřidlo není mechanicky poškozeno, zda nejsou uvolněny některé jeho  části; 
  měřidlo nenese stopy koroze , kter á by zhoršoval a jeho metrologické vlastnosti ; 
  označení, nápisy a jejich provedení odpovídají údajům a požadavkům uvedeným v  certifikátu  
o schválení typu měřidla.  
Pokud měřidlo nevyhoví požadavkům vnější prohl ídky, dále se nezkouší.  
6.2 Podmínky zkoušek při ověřování  
6.2.1 Zkušební vybavení  
Požadavky jsou definovány v článku 0. 
6.2.2 Podmínky v  průběhu zkoušek  
6.2.2.1  Podmínky okolního prostředí  při zkoušce měřicího převodníku  relativní  hustoty  
Zkoušky se musí provádět při následujících podmínkách okolního prostředí:  
  teplota:  (20 ± 5) °C; 
  relativní vlhkost:  (50 ± 30) %; 
  atmosférický tlak:  (86 až 106)  kPa, je -li vliv atmosférického tlaku relevantní.  
Největší dovolená rychlost změny teploty okolí během zkoušky může být až 1  °C za 10 minut, ale ne 
více než 3  °C za 1 hodinu.  
6.2.2.2  Podmínky napájení  
Požadavky jsou definovány  v článk u 5.2.2 . 
6.2.2.3  Podmínky zátěže  
Požadavky jsou definovány v článku  5.2.3 . 
6.2.2.4  Montá žní poloha  
Ve smyslu článku  5.2.4  musí být z koušený převodník instalován podle pokynů výrobce a v sou ladu 
s certifikátem o schválení typu měřidla v  pracovní poloze s tolerancí ±3° nebo menší.  
6.2.2.5  Vnější vibrace  
Požadavky jsou definovány v  článku  5.2.5 . 
6.2.2.6  Vnější mechanické namáhání  
Požadavky jsou definovány v  článku 5.2.6 . 
6.3 Zkou ška přesnosti  a opakovatelnosti  
Měřicí p řevodník relativní hustoty  musí být dostatečně teplotně stabilizován.  Zkouška přesnosti se pro-
vede čistým i plyny nebo se směsí (směsmi) plynů o známé relativní hustotě . Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
12 
 Zkouška se provádí v nejméně dvou  zkušebních bodech při konstantní teplotě metodou přímého porov-
nání s etalonovým měřicím systémem. Zkouška se provádí v nejméně třech opakovaných cyklech zahr-
nujících vzestupný a sestupný směr zatěžování.  
Rozdíl mezi hodnotami výstupního signálu získanými  v různých zkušebních bodech při rostoucí  
a klesající relativní hustotě referenčního plynu a jim odpovídajícími ideálními hodnotami se zazname-
nají jako chyby měření .  
Opakovatelnost se z  naměřených a vypočtených hodnot určí jako maximum rozdíl ů mezi všemi  výstup-
ními hodnotami odpovídajícími kterékoliv jednotlivé vstupní hodnotě, a to samostatně pro vzestupný a 
sestupný směr zatěžování .  
Ve všech zkušebních bodech musí být splněna podmínka uvedená v článku 2.3.1 pro referenční pod-
mínky prostředí , zároveň musí být splněna podmínka, že hodnota opakovatelnosti ve všech bodech je 
rovna nejvýše ½ největší dovolené chyby pro referenční podmínky prostředí podle článku 2.3.1 , nebo 
největší dovolené hodnotě opakovatelnosti dle certifikátu o schválení typu měřidla . 
Měřidlo  musí umožňovat zajištění proti neoprávněnému zásahu v  souladu s  články  3.2 a 4.3. 
Měřicí převodníky relativní hustoty, které vyhověly uvedeným požadavkům, se opatří úřední značkou 
(značkami) ověření na místech uvedených v certifikátu o schválení typu měřidla.  
7 Následné ověření  
Postup následného ověření měřidla je shodný s  postupem při prvotním ověřování podle článku  6. 
8  Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní dvojnásobek 
největších dovolených chyb dle kapitoly  7. 
9  Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalová ní jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárod-
ních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-
nické  požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s  přiřazením k  pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splněn í oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je j edním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů.  
 
 
 
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
13 
 II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky p ři schvalování typu a při ověřování stanove-
ných měřidel – „vibrační převodníky relativní hustoty plynů průtočného typu “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších př edpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 1.3. 11 písm. g) mezi měřidla podléhající schvalování typu a povin-
nému ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evro pského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
 
III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l ve spojení s  ustanoven ím § 39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI lhůtu 
pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným po této 
lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy.  
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě a musí splňovat 
náležitosti podání podle §  37 SprŘ.  
Připomínky musí mít náležitosti uvedené v §  37 odst.  2 SprŘ, musí být patrno, kdo je činí, proti kterému 
opatření obecné  povahy směřují, v  jakém rozsahu ho napadají a v  čem je spatřován rozpor s  právními 
předpisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy nebo řízení, jež mu předcházelo, které věci se týkají 
a co se navrhuje, musí obsahovat označení správního orgánu, jemuž je určeno, a  podpis osoby, která je 
činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českého metrologického institutu, 
Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření obecné povahy b ude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 
 
 
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Klenovský  
 generální ředitel  
 
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C068-17 
14 
 Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
Vyvěšeno dne:  12. 4. 2018  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  ............................. .......................  
 
Sejmuto dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí:  ....................................................