Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
„Měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z jaderných zařízení, ze 
zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikací radioakt ivních 
materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí 
– měřidla ke kontinuálnímu monitorování radioaktivního jódu v plynných výpustech jaderných 
zařízení “ mohou být  v ČR uváděny na trh a do provozu jako stanovená měřidla  podle zákona 
č. 505/1990 Sb. o metrologii, ve znění pozdějších předpisů. Stanovená měřidla jsou podle tohoto 
zákona měřidla , jejichž typ je uveden  v druhovém seznamu stanovených měřidel (vyhl. č. 345/2002 
Sb.) a jenž jsou určena  (výrobce m/dovozcem) k  měření s  významem ochrany veřejných zájmů 
v oblastech ochrany spotřebitele, závazkových vztahů, stanovení sankcí, poplatků, tarifů a daní, 
ochrany zdraví, ochrany životního prostředí,  bezpečnosti při práci nebo ochrany jiných veřejných 
zájmů chráněných zvláštními právními předpisy . Jedná se tedy o obdobný účel použití, kterým jsou 
vymezeny stanovené výrobky – měřidla a váhy s  neautomatickou činností podle směrnic 2014/31/EU 
a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou uváděny na  trh v  ČR pro výše uv edené účely použití, 
vymezené zákon em č. 505/1990 Sb. , o metrologii , se požadavky tohoto předpisu  nevztahují.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
stanovená  měřidla  uvedeného druhu . Předpis stanovu je dále zkoušky pro účely schválení typu a 
ověřování  stanovených měřidel uvedeného druhu . 
 (Konec manažerského shrnutí.)  
 
Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
                                                                                              Telefon: 5 45 555 414  
 
 
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci 
stanovování metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při 
schvalování typu a při  ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o 
metrologii, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a 
následujících zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (d ále jen „SprŘ“), 
zahájil z moci úřední dne 12. 2. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává 
tento:  
 
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C073-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požada vky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel:  
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
2 „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jade rných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, 
zpracování nebo  aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů 
a pro st anovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla  ke kontinuálnímu 
monitorování radioaktivního j ódu v plynných výpustech jaderných zařízení “ 
 
1   Základní pojmy  
Pro účely  tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a dále uvedené 
termíny a definice.  
 
 
1.1 
monitor plynné výpusti   
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování radioaktivity v  plynných výpustech; jednotlivé části 
zařízení se mohou  s výhodou spojovat do dvou dílčích zařízení, která mohou být spojená nebo 
odděl ená podle požadavků na monitorování a provoz  
1.2 
monitor jódu   
zařízení určené ke kontinuálnímu nebo sekvenčnímu měření objemové aktivity radioaktivního jódu 
v plynných výpuste ch uvolň ovaných do životního prostředí  
1.3 
radioaktivní jód   
radioizotopy jódu 131I , 125I a 129I 
1.4 
detekční zařízení   
zahrnuje jeden nebo více detektorů záření a související funkční jednotky  
1.5 
řídicí a vyhodnocovací zařízení   
obsahuje zařízení a fu nkční jednotky k měření veličin souvisejících s  ionizujícím zářením (akt ivita, 
objemová aktivita atd.); zařízení má funkční jednotky k zajištění zřetelné výstrahy, že m ěřená veličina 
přesahuje předem stanovenou hodnotu  
1.6 
variační  koeficient   
poměr V směr odatné odchylky s a aritmetického průměru x souboru n měření xi, daný vzt ahem:  


n
iix x
nx xsV
12) (
11 1
   (1) 
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
3 1.7 
detekční limit  LD  
naměřená hodnota veličiny získaná daným postupem měření, pro kterou je pravděpodobnost 
nepravd ivého tvrzení o nepřítomnosti sl ožky v materiálu β, přičemž pravděpodobnost nepravdivého 
tvrzení o  její přítomnosti je α. 
U vzorku se skutečnou hodnotou obsahu LD bude pouze 5 % měření chybně deklarováno jako 
nerozl išitelné od pozadí (chyba II. druhu, β). Chyba β se bude právě rovnat chy bě α (chybě I. druhu) 
měření pozadí, kdy 5 % měření pozadí bude překračovat mez detekce. Doporučují se implicitní 
hodnoty pro α a β rovné 0,05.  
Stanovení detekčního limitu L D : 
LD = 1,645
)(2Bu (3) 
kde B  ............   je hodnota pozadí,  
 t   ............   čas měření pozadí,  
 u(B)  .......  standardní odchylka pozadí  
u(B) = 
tB    (4) 
1.8 
koeficient rozšíření   
číselný součinitel ( k) používaný jako násobek kombinované standardní nejistoty k  získání rozš ířené 
nejistoty  
1.9 
rozhodovací veličina   
proměnná veličina  používaná k  rozhodování, zda daný fyzikální jev je nebo není přítomen  
1.10 
rozhodovací úroveň   
pevná hodnota rozhodovací veličiny, pomocí níž je možné při překročení výsledku aktuálního měř ení 
fyzikálního jevu rozhodnout, že daný fyzikální jev je přítome n 
1.11 
efektivní měřicí rozsah měřiče   
rozsah hodnot měřené aktivity, ve kterém vlastnosti části zařízení nebo sestavy splňují požadavky 
specifikací  
1.12 
dynamický rozsah   
poměr signálu při maximálním měřitelném údaji veličiny a signálu při rozhodovací úr ovni 
1.13 
chyba indikace   
rozdíl mezi indikovanou hodnotou veličiny  a konvenčně pravou hodnotou této veličiny c v bodě 
měření  
 =  – c (4) 
1.14 
relativní základní chyba    Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
4 relativní chyba údaje ei části zařízení nebo sestavy vzhledem k dané veličině při specifikovaném 
referenčním záření a  při specifikovaných referenčních podmínkách, vyjádřená jako:  
 
cc
ie
  (5) 
kde   .........   je indikovaná hodnota veličiny,  
 c  ........   konvenční hodnota veličiny v  bodě měření.  
1.15 
doba odezvy   
je doba  potřebná po sk okové změně měřené veličiny k  tomu, aby změna výstupního signálu p oprvé 
dosáhla dané relativní hodnoty, obvykle 90  % konečné hodnoty  
1.16 
účinnost vzorkování monitoru   
je definována jako poměr objemové aktivity dostupné pro měření na záchytném médiu a obj emové 
aktivity ve vzduchu na vstupu monitoru; je to součin účinnosti záchytu a  účinnosti vzduchového 
okruhu monitoru  
1.17 
účinnost záchytu   
je definována jako poměr celkové aktivity dostupné k  měření na záchytném médiu, například filtru 
nebo náplni aktivní ho uhlí, a celkové aktivity ve vzduchu na vstupu záchytného média  
1.18 
účinnost vzduchového okruhu monitoru   
účinnost vzduchového okruhu monitoru popisuje ztráty aktivity na stěnách monitoru mezi vst upem do 
okruhu a záchytným médiem; je definována jako pom ěr celkové aktivity dostupné pro vzorkování 
monitoru a celkové aktivity ve vzduchu na vstupu do monitoru  
1.19 
referenční odezva   
při standardní ch zkušebních podmínkách je dána vztahem  
crefAAR
  (6) 
kde A ..........   je hodnota objemové aktivity indikovan á zkoušeným zařízením nebo sestavou,  
 Ac ........   konvenční hodnota objemové aktivity  
1.20  citlivost  
je poměr hodnoty získané měřením a konvenční  hodnoty aktivity  
AB-IS
  (7) 
kde I ...........   je indikovaná hodnota při měření radioaktivního vzorku;  
  B .........   indikovaná hodnota při měření bez radioaktivního vzorku;  
  A .........   konvenční hodnota aktivity měřeného vzorku  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
5 1.21 
objemová aktivita   
aktivita vztažená na jednotkový objem vzduchu nebo plynu  
1.22 
jednotky   
v tomto předpisu  se používá soustava jednotek SI ; kde je t o vhodné, jsou používány následující 
vedle jší jednotky:  
 pro čas: rok (r), den (d), hodina (h), minuta (min);  
 pro energii: elektronvolt (eV);  
 pro objemovou aktivitu: becquerel na metr krychlový (Bq/m3) 
1.23    
klasifikace monitorů jódu  
Zařízení může být kla sifikováno podle druhu detekovaného záření : 
 monitory k  měření objemové aktivity pouze  radioizotopu  131I; 
 monitory k  měření pouze  objemové aktivity radioizotopů  125I anebo  129I; 
 monitory k  celkovému měření všech radioizotopů jódu . 
Zařízení může být také spe cifikováno podle měřicí metody, například  
 zařízení se statickým absorpčním médiem a simultánním měřením ; 
 zařízení s pohyblivým absorpčním médiem a simultánním měřením ; 
 zařízení k  přímému měření jódu v  komíně nebo potrubí . 
2   Metrologické požadavky  
2.1   Stanovené pracovní podmínky  
Monitor jódu musí splňovat metrologické požadavky v  rozpětí pracovní teploty a relativní vlhkosti 
vzduchu specifikovaném výrobcem.  
2.1.1    Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky  
Referenční podmínky a standardní zkuše bní podmínky jsou uvedeny v  Tabulce  1. 
Tabulka 1 – Referenční podmínky a standardní zk ušební podmínky  
Ovlivňující veličiny  Referenční podmínky  Standardní zkušební po dmínky  
Teplota okolí  20 C 18 C až 22  C 
Relativní vlhkost vzduchu  65 % 50 % až 75  % 
Tlak vzduchu 1) 101,3  kPa 86 kPa až 106  kPa 
Napájecí napětí 2) jmenovité napájecí napětí UN UN 1 % 
Kmitočet střídavého napájecího 
napětí 2) jmenovitý kmitočet  jmenovitý kmitočet 0,5 % 
Průběh střídavého napájecího 
napětí 2) sinusový  sinusový s  celkovým h armonickým 
zkreslením menším než 5  % 
Pozadí záření gama  příkon vzduchové kermy 
0,20 Gy/h  příkon vzduchové kermy  
<0,25 Gy/h  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
6 Elektrostatické pole  zanedbatelné  zanedbatelné  
Vnější elektromagnetické pole  zanedbatelné  menší než nejmenší hodnota  
způsobují cí rušení  
Vnější magnetické pole  zanedbatelné  menší než dvojnásobek hodnoty 
zemského magnetického pole  
Průtoková rychlost vzorkování  nastaveno na jmenovitou 
průtok ovou rychlost (stanovenou 
výrobcem)  nastaveno na jmenovitou 
průtok ovou rychlost 5 % 
Ovládací prvky  nastaveny pro běžný pr ovoz nastaveny pro běžný pr ovoz 
Kontaminace radionuklidy  zanedbatelná  zanedbatelná  
Dceřiné produkty  
radonu (222 a 220)  zanedbatelná  zanedbatelná  
Kontaminace chemickými produkty  zanedbatelná  zanedbatelná  
1)  Když je  detekční metoda zvláště citlivá na změny tlaku vzduchu, podmínky se omezí na 5 % 
referenčního tlaku.  
2)  Může být použito stejnosměrné napájení a v  tomto případě kmitočet není specifikován.  
2.2   Měřicí rozsah  
Měřicí rozsah monitoru aerosolů stanoví výr obce.  
2.3   Přesnost přístroje  
Výrobce musí stanovit poměr mezi údajem na měřicím zařízení a aktivitou referenčního zdroje, když 
zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů v ýrobce. Musí 
být specifikována nejistota r eferenční odezvy. Referenční odezva se nesmí lišit více než o 20  % od 
hodnoty specifikované výrobcem.  
2.4   Linearita systému  
Při standardní ch zkušebních podmínkách musí být relativní chyba údaje menší než 10 % pro celý 
efektivní měřicí rozsah. Nejistota  radioaktivních zdrojů se nezahrnuje. Když se používají pevné 
zdroje, pak  a c se vztahují k  citlivosti při výpočtu relativní chyby.  
2.5   Odezva na radioaktivní plyny  
Výrobce musí specifikovat odezvu na příslušné radioaktivní plyny přítomné ve vzorku vz duchu nebo 
nosném plynu.  
2.6   Odezva na okolní záření gama  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v  provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenční ho pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10  Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv 
energii záření gama do 1,3  MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně.  
2.7   Přetížení  
Pokud není mezi výrobc em a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
7 s příkonem povrchové emise) 10krát větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odst ranění 
přetížení prac ovat normálně.  
2.8   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % 
od hodnoty získané při standardní ch podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
2.9   Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10  % 
pro údaje přesahují cí první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
2.10   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Údaj s  daným zdrojem záření , indikovaný  po 30 min ut provozu zařízení , se nesmí měnit více než   
o 10 % po dobu následujících 100  hodin. 
2.11   Stabili ta průtokové rychlosti  
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardní ch zkušebních podmínkách s  poklesem tlaku způsobeným pouze vzduchovým o kruhem  
a vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr). Výrobce musí specifikovat jmenovitou pr ůtokovou 
rychlost pro použitý typ filtru. Po standardní  době náběhu vzorkovacího zařízení (30  minut) se 
indik ovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o  10 % konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10  % po dobu dalších 
100 hodin. 
2.12   Vliv poklesu tlaku na filtru  
Protože vlivem vlastností filtru a stupněm ucpání se může zkouška od zkoušky lišit, uvažují se pouze 
měření celkového poklesu tlaku a průtokové rychlosti. Účelem této zkoušky je stanovení zvýšení 
poklesu tlaku na filtru způsobující 10  % snížení od jmenovité průtokové rychlosti vzduchu při 
normá lních podmínkách. Přijatelný minimální pokles tlaku, který může způsobit 10  % snížení od 
jmenovité průtokové rychlosti, musí být dohodnut mezi výrobcem a uživatelem. Pro tento pokles tlaku 
se průtoková rychlost indikovaná monitorem nesmí lišit více než o 10 % od konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti.  
2.13   Vliv napájecího napětí na  průtokovou rychlost  
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 5  %, když se napájecí napětí mění mezi +10  % a −12 % 
jmenovitého napájecího napětí.  
2.14   Vliv kmitočtu napájecího napětí  
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 10  %, když se kmitočet  napájecího napětí mění od 47  Hz 
do 51  Hz. 
2.15   Vnější únik  
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, ale ne vnitřního úniku kolem držáku filtru 
nebo sběrného zařízení. Únik vzduchu nebo plynu zařízení před měřičem průtokové rychlosti musí  být 
menší než 5  % jmenovité průtokové rychlosti.  
2.16   Teplota okolí  
Indikovaný údaj musí zůstat v  mezích specifikovaných v  tabulce 2 pro teplotní rozsah dohodnutý mezi 
výrobcem a uživatelem. Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a  vzork ovací Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
8 zařízení pracovat při jiných klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé 
detekční zařízení může pracovat při vyšší teplotě, než je uvedeno v  tabulce 2. V  tomto případě musí 
být příslušná zkouška dohodnuta mezi výrobcem a uživatelem.  
Tabulka 2 – Teplota okolí  
Teplota okolí  Odchylka od hodnoty za standardních podmínek  
+10 C až +35  C  
(střed: +22  C) 10 % 
−10 C až +40  C  
(střed: +15  C) 20 % 
−25 C až +50  C  
(střed: +12  C) 50 % 
2.17   Relativní vlhkost vzduchu  
Odchylky způsobené relativní vlhkostí do 90  % při +35 °C musí být menší než 10  %. 
2.18   Účinnost odběrové trasy  
Výrobce musí specifikovat míru absorpce obou forem jódu (organická forma a elementární jód) na 
trase vedoucí od odběrového místa k  filtračnímu mé diu určenému pro záchyt radioaktivního jódu (filtr, 
speciální cartridge)  
3   Technické požadavky  
3.1   Všeobecné požadavky  
Hlavním požadavkem na zařízení k  monitorování radioaktivních výpustí je schopnost měřit 
definovanou úroveň výpusti charakterizovanou objemovou aktivitou a celkovou pr ůtokovou rychlostí 
výpusti.  
3.2   Typy monitorů  
3.2.1    Všeobecně  
Typy uvažovaných zařízení pro monitorování plynných výpustí jsou monitory radioaktivních aerosolů, 
monitory radioaktivních vzácných plynů a monitory se speci fickým rozlišením radionuklidů.  
3.2.2    Monitory jódu  
Toto zařízení obvykle obsahuje nějaké prostředky sběru na vzorkovacím médiu jako je statický filtr 
nebo pohyblivý filtr, který je monitorován vhodným detekčním zařízením. Zvolený detektor musí být 
vhod ný pro daný typ radioaktivity.  
3.3   Vzorkování výpusti  
Pokud daný typ měření vyžaduje vzorkování, musí být měřená výpusť vzorkována v  reprezentativním 
bodě vypouštěcího potrubí, aby se měřil skutečný únik po proudu od bodů vstupu a zachycování 
radioaktivn ích látek.  
Když je však požadovaná citlivost příliš nízká pro rozumné měření a když aktivita pochází z  jednoho 
nebo více dobře definovaných zdrojů, je výhodné měřit výpusť lokálně před dalším ředěním Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
9 s neradioaktivní výpustí. V  tomto případě musí být výpus ť od všech zdrojů radioaktivní kontaminace 
monitorována buď společně  nebo jednotlivě. V  případě, když jsou záchytná zařízení po proudu za 
vzorkovacími body výpusti, aktivita indikovaná monitorem není aktivita skutečného úniku a k  odhadu 
skutečných úniků mu sí být stanovena účinnost záchytného zařízení.  
V obou případech jsou možné dvě metody . 
1.  Měření bez odebrání části toku spočívá v  umístění detektoru do toku výpusti nebo p oblíž toku 
výpusti. To má výhodu v  jednoduchosti a snižuje problémy spojené s  repre zentativností vzo rku. 
Například pro monitor plynů může být detektor umístěn do toku výpusti; musí pak být 
kalibrován na skutečnou geometrii, pro kterou je používán. Dále je třeba se vyhnout hromadění 
radioaktivních částic na detektoru nebo v  blízkosti dete ktoru, protože to může rušit měření.  
2. Měření s odebráním části toku umožňuje, aby byl detektor umístěn v  prostředí (pokud jde 
o teplotu, pozadí gama atd.), které je výhodnější k měření. Například při měření plynů to 
umožňuje odstranění částic a par ze vzork u. Avšak je třeba dbát na to, aby byl vzorek 
reprezentati vní. 
POZNÁMKA   
Měly by se uvažovat následující charakteristiky:  
 optimální počet a umístění vzorkovacích trysek;  
 vnitřní průměr potrubí;  
 typ použitého materiálu se zvláštním zřetelem na korozi způsobe nou chemickými vlivy  
a elektrostati ckými jevy;  
 povrchová úprava vnitřních povrchů;  
 poloměr zakřivení a směry změn;  
 délka potrubí, sklon;  
 připojení mezi potrubím, k  vnějšímu potrubí, k  monitoru;  
 vliv škodlivých chemických produktů a vodních par.  
3.4    Sběr aktivity   
Když je přímé měření toku výpusti nebo odebírání reprezentativního vzorku nemožné vzhledem 
k nízké objemové aktivitě toku výpusti, je možné uvažovat různé způsoby sběru aktivity před 
měřením. Existují dva přístupy:  
 měření aktivity během sběru ; 
 měření po sběru s  kontinuálně opakujícím se cyklem sběr/měření . 
Nejběžnějším takovýmto postupem je koncentrace vzdušných částic, par nebo plynů na vhodném 
vzorkovacím médiu. Médium může být ve formě pásky nebo objemových absorpčních granulí ve 
vhodném obal ovém systému. Médium je po sběru vyměňováno a uspořádáno tak, aby byl jeden 
vzorek měřen a  další vzorek sbírán.  
3.5   Charakteristiky měření a indikace  
3.5.1    Efektivní měřicí rozsah  
Efektivní měřicí rozsah musí být vhodný pro danou aplikaci.  
3.5.2    Charakteristiky měření  
Výrobce musí uvádět rozhodovací úroveň, detekční limit a efektivní měřicí rozsah zařízení. Tyto 
charakteristiky musí být  uvedeny pro specifikované radionuklidy s  uvážením úrovně pozadí 
referen čního záření gama (0,2  Gy/h) a objemové akt ivity ve vzduchu (radonu a jeho dceřiných 
produktů).  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
10 3.5.3    Zobrazení  
Je žádoucí, aby indikovaný údaj byl skutečná objemová aktivita výpusti. Tato objemová aktivita je  
uváděna  v Bq/m3 referenčního radionuklidu 131I  nebo směsi radioizotop ů jódu 131I , 125I a 129I 
3.6   Spolehlivost  
Doba náběhu celého zařízení musí být menší než 30  minut. 
Všechna zařízení musí být konstruována tak, aby byla pokud možno spolehlivá s  minimem 
neodhal ených poruch.  
Výrobce musí poskytovat dokumentaci o očekávané střední době pro vozu kritických komponent jako 
je čerpadlo vzduchu, detektor, průtokoměr atd.  
Výrobce musí specifikovat periodicitu opakování pravidelné údržby a plně popsat všechny postupy 
údržby. Požadavky na tuto údržbu by měly být co nejmenší.  
Musí být  k dispozici výs trahy o závadách k  indikaci, že systém má závadu, jako je přerušení nap ájení 
nebo porucha komponenty.  
3.7   Odběrové a detekční zařízení  
3.7.1  Odběrový a výfukový systém  
Uvažují se následující charakteristiky a musí být dohodnuty mezi výrobcem a uživatele m: 
 u vlastnost í používaných materiálů je třeba věnovat zvláštní pozornost absorpci jódu ; 
 regulace teploty procházejícího vzduchu, aby se zabránilo kondenzaci jódu nebo jeho slouč enin. 
3.7.2  Vstupní filtr  
Pokud je to vhodné, může být na vstupu do vzorkovací ho okruhu umístěn v  držáku filtr, aby se 
odstr anil všechen prach a aerosoly. Aby se zachovaly specifické vlastnosti zařízení, nesmí tento filtr 
zachytávat ani dočasně zadržovat jód (kromě aerosolové formy).  
Tato součást musí být také umístěna dostatečně da leko od detektoru záření nebo musí být stíněna, aby 
příspěvek filtru k  odečítanému údaji byl nevýznamný.  
3.7.3  Záchytné médium jódu  
Záchytné médium může mít různé geometrie podle metody činnosti zařízení  
Usazování jódu musí být  pokud možno homogenní. Zvýš ené homogenity lze dosáhnout použ itím 
prstencového proudění vzduchu.  
Konstrukční charakteristiky části pro záchyt jódu (rozměry, geometrie atd.) musí brát v  úvahu 
charakteristiky použitého záchytného média a charakteristiky vzorkovacího čerpadla vzduchu (n ebo 
plynu). 
Přítomnost radioaktivních plynů (například 41Ar, 85Kr, 133Xe nebo 222Rn) v  monitorovaném plynu 
může mít vliv na monitorování jódu. To platí především pro neselektivní detektory. Aby se sn ížil vliv 
těchto radionuklidů, musí být pokud možno malý prostor vzduchu v  blízkosti detektoru a uvnitř 
záchytného média jódu.  
Konstrukce musí minimalizovat úniky, zvláště vnitřní úniky způsobující průtok spojkou mimo sběrné 
médium.  
Přístup k záchytnému médiu jódu a filtru musí být proveden takovým způsobem, aby  bylo možné jeho 
rychlé a snadné vyjmutí bez poškození detektoru záření nebo součásti pro záchyt jódu. Vyjmutí 
součásti pro záchyt jódu nebo filtru také nesmí ozářit obsluhu nadměrnou dávkou záření.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
11 Výrobce musí uvádět životnost záchytného média jódu. Musí  to být nejméně osm dní pro ref erenční 
podmínky teploty a relativní vlhkosti. Výrobce musí specifikovat dobu vzorkování při 90  % rel ativní 
vlhkosti.  
3.7.4  Účinnost sběru a vlastnosti záchytu  
Výrobce musí uvádět účinnost sběru a vlastnosti záchytu sběrného média pro elementární a nestálé 
sloučeniny jódu při různých zatěžovacích podmínkách.  
Doba styku jódu se vzorkovacím médiem by měla být větší než 0,2  sekundy . Pokud je doba styku se 
vzork ovacím médiem menší než 0,2  sekundy  (například v  monitoru s  vysokou pr ůtokovou rychlostí), 
musí být ind ikována snížená účinnost sběru. Skutečnou účinnost sběru musí výrobce specifikovat  
a musí být o dsouhlasena uživatelem.  
Výrobce musí uvést, jak je účinnost sběru ovlivněna chemickou formou jódu, podmínkami vzduchu  
a přítom ností chemických produktů ve vzorkovaném vzduchu. Výrobce musí specifikovat skladovací 
podmínky sběrného média.  
3.7.5  Detektor záření  
Výrobce musí plně specifikovat charakteristiky detektoru včetně rozměrů detektoru a transmisní 
charakteristik y, jako je ef ektivní plocha detekce.  
Když je plášť detektoru v  přímém styku s  monitorovaným plynným prostředím, musí se věnovat 
zvláštní pozornost konstrukci, aby byla snadná dekontaminace detektoru.  
3.7.6    Čerpadlo  
Když je čerpadlo nedílnou částí jakéhokoliv zařízení , musí být splněny následující požadavky:  
a) musí být umístěno po proudu za filtrem nebo jednotkou měřící aktivitu ; 
b) musí být schopné nepřetržitého provozu mezi plánovanými činnostmi údržby. Četnost činností 
údržby musí být dohodnuta mezi výrobcem a uživatelem , ale nesmí být častější než jednou za 
šest měsíců. Konstrukce musí umožňovat snadný přístup k  čerpadlu a náhradu jeho částí ;  
c) musí být schopné udržet požadovanou průtokovou rychlost vzduchu nebo plynu nezávisle na 
tlakových rozdílech způsobených standardn ími provozními podmínkami (maximálním 
oček ávaným vzorkovacím časem, používanými prvky zachycujícími jód, prachem ve vzduchu 
atd.), takže na konci vzorkování nesmí být snížení vzhledem k  jmenovité průtokové rychlosti 
větší než o 10  % nebo chyba hodnoty celk ového vzorkovaného objemu vzduchu větší než 8  %;  
d) musí být použita výstraha detekující jak protržení záchytného média jódu (malý tlakový ro zdíl), 
tak ucpání média (tlakový rozdíl větší než hodnota potřebná ke snížení průtokové rychlo sti  
o 10 %). 
3.7.7    Řízení průtokové rychlosti  
Když je měřicí metoda citlivá na průtokovou rychlost, musí být použito zařízení na řízení průtokové 
rychlosti, které má rozsah nastavení průtokové rychlosti dostatečné k  umožnění změn vlastních 
charakteristik čerpadla vzduchu a vš ech používaných filtrů.  
3.7.8    Měření průtokové rychlosti  
Když je měřicí metoda citlivá na průtokovou rychlost, musí být použito zařízení k  měření průtokové 
rychlosti s  výstrahou pro varování při jakékoliv nadměrné změně průtokové rychlosti. Průtoková 
rychlost musí být měřena za sběrným médiem a před čerpadlem. Vzorkovací průtoková rychlost musí 
být vyjádřena v  jednotkách SI. Musí být k  dispozici tlak a teplota, při které je měřič průtokové 
rychlosti kalibrován a  při které je vyjádřena průtoková rychlost. Musí být provedeny příslušné korekce 
na sk utečné podmínky výpusti.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
12 3.7.9    Řízení tlaku  
Když je měřicí metoda citlivá na tlak uvnitř měřicí komory, musí být použito zařízení k  měření 
průtokového tlaku s  výstrahou pro varování při jakékoliv nadměrné změně t laku v  měřicí komůrce.  
3.8   Výstrahy  
3.8.1    Typy výstrahy  
Výstrahy a indikační prvky musí být vhodné pro účel zařízení a musí být dohodnuty mezi výrobcem 
a uživatelem.  
Výstrahy vysoké úrovně a výstrahy závad musí poskytovat oddělenou místní vizuální indi kaci na 
monitoru a  dále musí mít dvě sady výstupních kontaktů (které mohou být společné pro všechny 
výstrahy závad) pro účely externí výstrahy. Musí  být poskytovány zvukové výstrahy.  
Všechny výstražné funkce musí mít testovací prostředky ke kontrole činno sti výstrahy. V  případě 
nastavitelné výstrahy musí být kontrola možná v  rozsahu nastavení s  indikací aktuálního výstražného 
pracovního bodu.  
Obvody výstrahy musí pracovat buď v  režimu, kdy se udržují podmínky výstrahy až do specifického 
nulování pomocí ovl ádání nulování , nebo v  režimu automatického nulování, když výstražný stav 
zmizí.  
3.8.2    Výstrahy vysoké úrovně  
Musí být poskytována nastavitelná výstraha vysoké úrovně pokrývající celý efektivní měřicí rozsah.  
3.8.3    Výstrahy závad  
Musí být poskytována:  
 výstraha indikující ztrátu signálu detektoru ; 
 výstraha indikující ztrátu vzorkování v  okruhu ; 
 výstraha indikující poruchy v  obvodech elektronického syst ému. 
Výstrahy musí  indikovat zdroj co největšího počtu závad a musí  mít automati cký diagnostický 
systém . 
3.9   Indikační prostředky  
Vedle vizuálního zobrazení měřené hodnoty by na zařízení měly být provozní indikace pro:  
 zapnutí napájení;  
 zapnutí čerpadla vzduchu, pokud je použito;  
 zapnutí napájení vysokého napětí na detektoru, pokud je použito;  
 průtok aneb o hladinu v zásobníku chladiva pro detektor, pokud je použito.  
Pokud zařízením protéká vzduch, pak musí být poskytována vhodná indikace měření průtoku.  
Musí být poskytován výstup umožňující dálkovou indikaci měření a výstrah.  
3.10   Prostředky pro provozní  kontroly  
Musí být poskytovány prostředky umožňující uživateli provádět periodické kontroly uspokojivé 
činnosti zařízení včetně kalibrace a ověření linearity měření. Tyto prostředky musí být  instalovány tak, 
aby umožňovaly provádění kontroly z  řídicí a vyh odnocovací jednotky.  
Musí být možné kontrolovat kalibraci zařízení ve dvou reprezentativních bodech v  měřicím rozsahu.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
13 Tato kontrola musí být prováděna pomocí jednoho nebo podle potřeby více vhodných radioaktivních 
zdrojů. Linearita měření může být kontrol ována elektricky.  
3.11   Prostředky pro nastavení a údržbu  
Všechna elektronická zařízení musí mít dostatečný počet snadno dostupných zkušebních bodů 
k usnadnění nastavení a lokalizaci závad. Musí být dodávány všechny speciální nástroje pro údržbu 
a přísluš ný návod k  údržbě.  
Konstrukce všech zařízení musí být taková, aby byla snadná oprava a údržba.  
Na displeji by měly být dostupné informace o automatických diagnostických prvcích.  
3.12   Detekční zařízení nebo vzorkování a detekční zařízení  
Toto zařízení obs ahuje jeden nebo více detektorů záření a případně jedno nebo více následujících 
dílčích zařízení a funkčních jednotek:  
 vzorkovací a odsávací potrubí ; 
 nádoba nebo jiná zařízení pro vymírání krátkodobých rušivých plynných radionuklidů ; 
 prostředky k vyjmutí v zorků pro laboratorní analýzu a pro kalibrační zkoušky s  radioaktivními 
plyny ; 
 zařízení k chlazení detektoru ; 
 vzorkovací komora ; 
 zařízení k záchytu vzduchových částic ; 
 zařízení k pohybu filtru ; 
 zařízení k  ochraně před okolním zářením gama ; 
 zařízení k  monit orování a řízení rychlosti průtoku vzduchu ; 
 čerpadlo vzduchu ; 
 zařízení k  měření teploty, kde je to vhodné . 
Detekční zařízení nebo vzorkování a detekční zařízení musí být konstruováno tak, aby byla 
minimal izována vnitřní kontaminace a aby byla snadná dekont aminace, když je jí třeba. Vnější 
povrchy by měly být speciálně upraveny, aby byla umožněna dekontaminace.  
Monitor musí být  konstruován tak, aby se minimalizovaly vlivy mechanických úderů.  
Za určitých okolností může tok výpusti obsahovat výbušnou směs plyn ů. V tomto případě musí být 
zařízení konstruováno tak, aby se zabránilo možnosti zapálení výpusti přístrojem.  
Výpusť může také obsahovat škodlivé a korozní chemické výpary a k  ochraně měřicích systémů je pak 
třeba speciální uspořádání.  
Když je chlazení det ektoru prováděno z  místního zásobníku, doplňování zásobníku nesmí  být 
vyžadováno častěji než každých osm dní.  
3.13   Řídicí a vyhodnocovací zařízení  
Řídicí a vyhodnocovací zařízení obsahuje především tyto části:  
 elektrické řízení a napájení ; 
 elektronická m ěřicí zařízení ; 
 zobrazovací jednotku měření ; 
 jednotky varovných signálů a výstrahy . 
Zařízení může být propojeno s  centrálním zobrazovacím panelem radiační situace. V  tomto případě 
musí být možné ho instalovat do elektronických rámů normalizovaných rozměrů.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
14 3.14   Stínění okolního pozadí nebo kompenzační zařízení  
Tato zařízení nebo postupy jsou použity ke snížení vlivu okolního pozadí na měření. Jsou těchto typů:  
 stínicí zařízení ; 
 elektronická zařízení ; 
 softwarové metody . 
Tyto typy mohou být podle potřeby za členěny do celkového návrhu systému.  
Stínění musí  poskytovat stejné zeslabení záření ve všech směrech od  citlivého objemu detektoru 
s uvážením konstrukčních materiálů detekčního zařízení a úhlové odezvy detektoru. Tloušťka stínění 
musí být stanovena s  uvážením detekční účinnosti detektoru.  
Pokud není možné zařízení lehce vyjmout ze stínění, musí být toto stínění snadno rozebíratelné a  tedy 
sestavené ze stavebnicových překrývajících se prvků s  hmotností 15  kg nebo méně, pokud není mezi 
výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak.  
Pokud se ke snížení vlivu pozadí gama používají elektronické metody s  použitím dodatečných 
detektorů, musí být výběr a umístění těchto detektorů provedeno tak, aby se dosáhlo pokud možno 
nejlepší kompenzace s  uvážením rozsahu energií gama a směru záření.  
3.15   Úroveň hluku zařízení  
Úroveň hluku zařízení pochází především ze vzorkovacího a detekčního zařízení a speciálně z  provozu 
vzduchového potrubního systému a vznikajících vibrací.  
Výrobce musí vybrat takové komponenty a navrhnout zaříze ní tak, aby byla úroveň hluku minimální 
a ve shodě s  druhem prostředí, pro které je zařízení určeno.  
3.16   Elektromagnetické rušení  
Měřidla nesmí být ovlivněna elektrickým a elektromagnetickým rušením z  okolního prostředí a musí 
splňovat požadavky přísluš ného zvláštního právního předpisu2. Při zkoušce vlivu rušení nesmí změna 
odezvy měřidla překročit 1  %. Musí být provedena všechna nutná opatření proti vlivům 
elektromagn etického rušení, a to jak přijímaného , tak emitovaného zařízením.  
   Pro odolnost se použije stupeň závažnosti 3 . 
   Pro vyzařování se použije třída závažnosti A .  
3.17   Napájení  
Zařízení musí  být konstruována pro provoz z  jednofázového střídavého napájecího napětí v  jedné 
z následujících kategorií podle:  
řada I:  230 V  a.c.; 
řada II:  100 V  a.c.; 
řada III:  120 V  anebo  240 V a.c ; 
řada IV:  24 V d.c.  
Zařízení může být konstruován o pro provoz z  nízkonapěťového zálo žního zdroje pro případ poruchy 
napájení. V  těchto případech je žádoucí, aby zařízení v  důsledku př epnutí napájení nevykazovalo 
chybnou funkci nebo byla spuštěna výstraha; měla by být poskytována indikace tohoto přepnutí.  
                                                      
2  Nařízení vlády č. 117/2016 Sb.,  o posuzování shody výrobků z hlediska elektromagnetické kompatibility při 
jejich dodávání na trh  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
15 Pro motory čerpadla vzduchu může být použito třífázové napájení.  
3.18   Ochrana proti neoprávněné manipulaci  
Části měřidla, které jsou zásadní pro je ho metrologické vlastnosti, musí být navrženy tak, aby je bylo 
možno zabezpečit takovým způsobem, který poskytne důkaz o jakémkoliv neoprávněném zásahu.  
Pokud může být odezva měřidla nastavena korekcí dlouhodobé změny odezvy, korekcí vlivu teploty 
a tlaku  na odezvu nebo aplikací opravného faktoru, pak musí být měřidlo konstruováno tak, aby byla 
vyloučena neúmyslná změna kteréhokoli faktoru nastavení obsluhou.  
Ovládací přepínače a potenciometry musí být buď uvnitř měřidla a nepřístupné zvenčí bez použití 
nástroje, anebo musí být zřetelně označeny a opatřeny stupnicí, aby je bylo možné přesně nastavit 
v souladu s  rozlišovací schopností měřidla a potom zablokovat, aby nemohlo dojít k  náhodné změně 
nastavení. Opravné faktory a kalibrační koeficienty uložené di gitálně nesmí být možné změnit, pokud 
obsluha nevloží bezpečnostní kód (nebo heslo), nebo nezmění polohu zablokovaného či nepřístupného 
přepínače.   
3.19   Bezpečnost  
Měřidlo musí být bezpečné ve smyslu základních zásad bezpečnosti zařízení s  ionizujícím zá řením 
a požadavků relevantních technických předpisů za podmínek obvyklého použití k  účelům, pro které je 
určeno.  
4   Značení měřidla  
4.1   Značení na měřidle  
Na měřidle, které se může skládat ze dvou funkčně samostatných částí, musí být na každé části 
uved eny následující údaje:  
a) identifikace výrobce;  
b) označení typu měřidla;  
c) výrobní číslo detektoru( -ů), vyhodnocovací jednotky měřidla, čerpadla, průtokoměru;  
d) značka schválení typu;  
e) údaje o bezpečnosti měřidla ionizujícího záření.  
Všechny značky a nápisy musí být  čitelné, trvanlivé, jednoznačné a běžným způsobem 
neodstranite lné. 
4.2   Umístění úřední značky  
Umístění úředních značek na detekční části a vyhodnocovací jednotce je specifikováno v certifikátu  
o schválení typu.  
Pokud je to možné, značky se umísťují na  čelní panel zobrazovací jednotky tak, aby nezakrývaly 
žádný z údajů uvedených na měřidle.  
5   Schvalování typu měřidla  
5.1   Všeobecně  
Proces schvalování typu měřidla zahrnuje následující zkoušky:  
a) vnější prohlídk u; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
16 d) odezv y na radioaktivní plyny ; 
e) odezv y na okolní záření gama ; 
f) přetížení m; 
g) doby náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
h) statistické fluktuace ; 
i) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
j) stabilit y průtokové rychlosti ; 
k) vlivu poklesu tlaku na f iltru; 
l) vlivu napájecího napětí na průtokovou rychlost ; 
m) vlivu kmitočtu napájecího napětí ; 
n) vnější ho úniku; 
o) vlivu teploty  okolí ; 
p) vlivu relativní vlhkosti vzduchu ; 
q) účinnost i odběrové trasy (pokud je součástí monitoru) ; 
r) zkoušky elektromagnetické kompatibility . 
5.2   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce se posuzuje  
a) úplnost předepsané technické dokumentace, včetně návodu pro obsluhu;  
b) shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v  kapitol ách 2 a 3;  
c) úplnost a stav funkčních celků měřidla podle předepsané technické dokumentace;  
d) shoda verze softwar u měřidla.  
5.3   Funkční zkoušky  
5.3.1    Přesnost přístroje  
Zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je nastaveno podle poky nů výrobce bez 
přítomnosti referenčního záření. Zaznamená se údaj pozadí. Pak se zařízení ozařuje vhodným 
referenčním zdrojem s  dostatečnou aktivitou k  poskytování údaje přibližně ve středu stupnice nebo 
dekády nad nejnižší stupnicí nebo dekádou. Zaznamená  se indikovaný údaj a spočítá se hodnota Rref.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.3. 
5.3.2    Linearita systému  
Zkouška se provádí se sadou zdrojů stejného radionuklidu a geometrických charakteristik Standardní 
příprava zku šebních zdrojů používaných v  požadovaných zkouškách však musí být taková, že 
nejist ota konvenční  hodnoty aktivity absolutně ( sa) každého zdroje je lepší než 10  % (k = 2) 
a nejistota konvenční  hodnoty aktivity relativně ( sr) mezi zdroji dané zkušební sady  je lepší než 
5 % (pro k = 2). Zk ušební zdroje musí být navázány na schválené etalony . 
Zkoušky se mohou provádět dvěma způsoby:  
 s plynnými nebo pevnými radioaktivními zdroji ; 
 s přivedením elektrického signálu . 
Typové zkoušky se provádějí v  jednom bodě na k aždé stupnici pro přístroje s  lineární stupnicí a na 
každé dekádě efektivního měřicího rozsahu pro přístroje s  číslicovým nebo logaritmickým zobrazením 
přibližně v  25 % nejcitlivějšího rozsahu nebo dekády, v  50 % maxima středních rozsahů nebo dekád 
a 75 % maximálního údaje. Nejméně tři z  těchto zkoušek se musí provést pomocí radioaktivního Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
17 zdroje, přitom dva jsou na mezních hodnotách. Když se používají elektrické signály, musejí se použít 
na všech rozsazích nebo dekádách (navíc k  radionuklidovým zdrojům).  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.4. 
5.3.3    Odezva na radioaktivní plyny  
Výrobce musí specifikovat odezvu na příslušné radioaktivní plyny přítomné ve vzorku vzduchu nebo 
nosném plynu.  
Mohou být použity dvě metody . 
1. Kontinuá lně se přivádí známá objemová aktivita vzácného plynu, například 133Xe nebo 85Kr, do 
monitoru po dobu nutnou k  dosažení rovnováhy. Zaznamená se odečet odpovídající rovn ovážné 
hodnotě. Výsledek se vyjádří jako poměr indikované hodnoty k  objemové aktivitě zk ušebního 
plynu. 
2. Přívodní vzduchové potrubí se připojí na výstupní vzduchové potrubí a změří se celkový o bjem 
vzduchu v  potrubí (například se přívodní vzduchové potrubí připojí ke známému objemu pod 
tlakem a  zaznamená se změna tlaku při rovnováze). Do systé mu se přivede malý objem (1  % 
objemu vzduchového potrubí) plynu, například 133Xe nebo 85Kr, o známé aktivitě. Mon itor jódů 
se pak provozuje normálním způsobem. Zaznamená se odezva odpovídající rovnov áze  
a dosáhne se nejvyšší hodnota. Výsledek se vyjádří j ako poměr indikované hodnoty k  objemové 
aktivitě zkoušeného pl ynu. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.5. 
5.3.4    Odezva na okolní záření gama  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v  provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okoln ím zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10  Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv 
energii záření gam a do 1,3  MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně.  
Zkušební metoda:  
Zařízení musí pracovat při standardní ch zkušebních podmínkách bez přítomnosti radioakti vního 
zdroje a  stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se zdroj 137Cs umístí  vzhledem k  detektoru tak, aby 
vzdál enost mezi zdrojem a detektorem byla nejméně 2  m a konvenční  hodnota příkonu  kermy  ve 
vzduchu  v místě detektoru, když by detektor nebyl přítomen, byla 10  Gy/h   10 %. Referenční 
orientace d etektoru vzhledem ke zdroji m usí být podle specifikací výrobce. Po začátku ozařování 
se zaznamenáv ají údaje v  jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje do ustálení 
údaje zařízení. Po dosažení ustáleného stavu se provede nejméně 10  odečtů. Spočítá se rozh odovací 
úroveň zal ožená na posledních odečtech. Tato rozhodovací úroveň musí být ve shodě se spec ifikací 
výrobce. Maximální odečet vyhodnocovacího zařízení nesmí přesáhnout hodnotu specifikovanou 
výrobcem. Detektor je dále ozařován v  několika geometriích zdroj -detektor podl e dohody mezi 
výrobcem a uživatelem. Když může být vyhodnocovací zařízení programováno kompenzačním 
činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento činitel během této zkoušky měněn. Odečet na 
vyhodnocovacím zařízení nesmí ve všech směrech přesáhnout dvojnás obek hodnoty specifikované 
výrobcem pro ref erenční směr.  
Výše uvedená zkouška se opakuje pro referenční směr zdroj -detektor s  použitím alternativních zdrojů 
záření gama podle dohody mezi výrobcem a uživatelem, včetně zdroje 60Co. Když může být 
vyhodn ocovac í zařízení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento 
činitel během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí přesáhnout 
dvojnásobek ho dnoty specifikované výrobcem pro 137Cs. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.6. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
18 5.3.5    Zkouška přetížení  
Pokud není mezi výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo 
s příkonem povrchové emise) 10krát větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění 
přetížení prac ovat normálně.  
a) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě, která poskytuje údaj přibližně 50  % první 
dekády měřicího rozsahu a zaznamená s e odečtený údaj.  
b) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě 10krát větší, než odpovídá maximálnímu 
měřitelnému údaji. Ozařování se udržuje nejméně 10  minut a ověří se, že přístroj trvale indikuje 
údaj m imo stupnici na jejím horním konci.  
c) Zdroj záření se odstraní a po době dohodnuté mezi výrobcem a uživatelem, obvykle menší než 
1 h, se detekční zařízení ozařuje při stejných podmínkách jako a). Odečtené údaje se nesmí l išit 
více než o  10 % od původní hodnoty.  
5.3.6    Doba náběhu detekčního a vyhod nocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % 
od hodnoty získané při standardní ch podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
Před touto zkouškou musí být zařízení odpojeno od sítě po dobu nejméně 1  hodiny. Použije se zdroj 
záření poskytující údaj přibližně v  jedné třetině až jedné polovině maxima rozsahu. Detekční  
a vyhodnocov ací zařízení se zapne. Každých 5 min ut během 1  hodiny  se zaznamenávají indikované 
hodnoty. Deset hodin po z apnutí se provede dostatečný počet odečtů ve shodě s  článkem 5.3.7  
a střední hodnota se použije jako „konečná hodnota“ údajů. Nakreslí se graf indikované hodnoty 
aktivity na čase a pokud je třeba, pr ovede se oprava na poločas přeměny. Rozdíl mezi „konečno u 
hodnotou“ a hodnotou odečtenou na kři vce pro 30  min musí ležet ve specifikovaných mezích.  
POZNÁMKA  Když je úroveň aktivity velmi nízká, menší než 10krát rozhodovací úroveň, může se stát, že 
zařízení během doby náběhu neudává požadovanou indikovanou hodno tu. To je způsobeno statistickými 
odchy lkami při nízkých měřených četnostech impulzů.  
5.3.7    Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnoty aktivity způsoben ý statistickými fluktuacemi musí být menší než 10  % 
pro údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 násobkem  a 20násobkem 
rozhodovací úrovně. Provede se nejméně 10  odečtů  ve vhodných časových intervalech, aby se získaly 
nezávislé hodnoty. Spočítá se střední hodnota a variační koeficient ze všech provedených odečtů. 
Variační ko eficient musí být v  požadovaných mezích.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podl e článku 2.9. 
5.3.8    Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Indikovaný údaj s  daným zdrojem záření po 30 min ut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100  hodin. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indik ovanou hodnotu mezi 10 násobkem  a 20násobkem 
rozhodovací úrovně. Provede se dostatečný počet odečtů po 30  minut, pak další odečty po 10  hodinách   
a 100  hodinách  bez žádného nastavování zařízení a beze změn podmínek. Střední hodnoty odečtů 
musí pro všechny č asy ležet v  uvedených mezích.  
Pokud je třeba, odečty musí být korigovány na poločas přeměny.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.10.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
19 5.3.9    Stabilita průtokové rychlosti  
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardní ch zkušebních podmínkách s  poklesem tlaku způsobeným pouze vzduchovým o kruhem  
a vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr). Výrobce musí specifikovat jmenovitou pr ůtokovou 
rychlost pro použitý  typ filtru. Po standardní  době náběhu vzorkovacího zařízení (30  minut) se 
indik ovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o  10 % konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10  % po dobu dalších 
100 hodin. 
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku 
sběrného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s  velmi 
nízkým poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do  vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn 
průtokoměr kalibrovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2). Zařízení se 
zapne a měří se průtoková rychlost po 30  minutách , 5 hodinách , 20 hodinách  a 100  hodinách  provozu. 
Odečty musí být ve shodě s  požadavky.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.11.  
5.3.10    Vliv poklesu tlaku na filtru  
Protože vlivem vlastností filtru a stupněm ucpání se může zkouška od zkoušky lišit, uvažují se pouze 
měření celkového po klesu tlaku a průtokové rychlosti. Účelem této zkoušky je stanovení zvýšení 
poklesu tlaku na filtru způsobující 10  % snížení od jmenovité průtokové rychlosti vzduchu při 
normá lních podmínkách. Přijatelný minimální pokles tlaku, který může způsobit 10  % sní žení od 
jmenovité průtokové rychlosti, musí být dohodnut mezi výrobcem a uživatelem. Pro tento pokles tlaku 
se průtoková rychlost indikovaná monitorem nesmí lišit více než o 10 % od konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti.  
Zkušební metoda:  
Pro tuto zkoušku musí být monitor vybaven čistým sběrným médiem. Průtokoměr se vloží před 
monitor a  nastavitelný omezovač (například ventil) mezi průtokoměr a vstup monitoru. 
Kalibrované tlakové čidlo (U trubice, diferenciální manometr atd.) je umístěno za sběrným médiem 
v bodě stanoveném výrobcem, aby se měřil pokles tlaku v  monitoru způsobený průtokem vzduchu. 
Jmenovitá průtoková rychlost se měří při jmenovitém poklesu tlaku ve sběrném médiu, pak se 
nastavitelný omezovač nast aví tak, aby se dosáhlo střední hodnoty průtoko vé rychlosti 10  % pod 
jmenovitou průtokovou rychlostí při standardní ch zkušebních podmínkách. V  těchto podmínkách 
se měří konvenční  hodnota pr ůtokové rychlosti vzorkování.  
Při těchto podmínkách musí měřený pokles tlaku a průtoková rychlost vyhovovat požada vkům.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.12.  
5.3.11    Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost  
Napájecí napětí se mění mezi +10  % a −12 % jmenovitého napájecího napětí.  
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, a by se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku 
sběrného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s  velmi 
nízkým poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn 
průtokoměr kalibrovaný při měři cích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2). Zařízení se 
zapne a měří se průtoková rychlost při stabilním napětí, provede se záznam průtokové rychlosti. Poté 
se mění nap ájecí napětí v  definovaném rozsahu 88  % UN až 110  % UN a zároveň se provád í měření 
průtokové rychlosti.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.13.  
5.3.12    Vliv kmitočtu napájecího napětí  
Kmitočet napájecího napětí se mění od 47  Hz do 51  Hz. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
20 Zkušební metoda  
Při této zkoušce je vzorkovací a detekční  zařízení připojeno k  napájení se jmenovitým napětím  
a km itočtem, který se mění od 47  Hz do 51  Hz (alternativní hodnoty jsou 57  Hz až 61  Hz). 
Zkouška se pr ovádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku 
sběrného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s  velmi 
nízkým poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn 
průtokoměr kalibrovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2).  
Zaznamená se průtoková rychlost při jmenov itém kmitočtu a při specifikovaných mezních 
kmitočtech.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.14.  
5.3.13    Vnější únik  
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, ale ne vnitřního úniku kolem držáku filtru 
nebo sběrného zařízení.  
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové rychlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1  %. Držák filtru je osazen čistým filtrem nebo jiným záchytným 
zaříz ením. Jeden  měřič se umístí před zařízení a druhý po směru toku za držák filtru nebo jiné 
záchytné zař ízení a  bezprostředně před měřič průtokové rychlosti vestavěný v  zařízení. Provede se 
série deseti n ásledných měření ve vhodných časových intervalech (i po silném za nesení). Střední 
hodnoty průtok ových rychlostí měřených vpředu a  vzadu se nesmí lišit více než o 5  % během 
normálního vzorkovac ího období. Pokud je třeba, provedou se korekce na rozdíly tlaku vzduchu.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny po dle článku 2.15.  
5.3.14    Teplota okolí  
U tohoto typu  zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických 
podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může prac ovat při vyšší 
teplotě.  
Detekční zařízení s e ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách. Tato zkouška se obvykle provádí v  klimatizační komoře. 
Obvykle není nutné regulovat vlhkost vzduchu v  komoře, pokud zařízení není zvláště citlivé na změny 
vlhkosti. Teplota se udržuje na obou svých mezních hodnotách dohodnutého teplotního rozsahu po 
dobu nejméně 24  hodin. Během posledních 30  minut tohoto intervalu se měří indikovaný údaj a ten 
musí být v  příslušných mezích. Navíc se indikova ný údaj měří ve středu teplotního rozsahu uvedeného 
v tabulce 2. Pokud odečet při této střední teplotě není v  mezích 10 % vzhledem k  odečtu mon itoru při 
referenční teplotě, výrobce musí udávat rozdíl v  tomto bodě.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené  meze změny podle článku 2.16.  
5.3.15    Relativní vlhkost vzduchu  
U tohoto typu zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických 
podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může prac ovat při vyšší 
hodnotě relativní vlhkosti.  
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách. Zkouška se může provádět při jedné teplotě +35 °C  
a relativní vlhkosti vzduchu 90  %; dovolen á odchylka 10 % údaje je dodatečná k  dovolené odchylce 
způsobené samotnou teplotou.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.17.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
21 5.3.16    Zkouška účinnost odběrové trasy  
Pod účinností odběrové trasy se rozumí transportní schopno st odběrového potrubí přenášet obě 
chemické formy radioaktivního jódu od místa odběru k  záchytnému médiu jódu.  
Do vstupu odběrové trasy se pouští definované množství elementárního 131I. V průběhu vpouštění se 
na záchytném médiu, dále jen filtru, sleduje n árůst aktivity. Při dosažení ustálené hodnoty se stanoví 
celková aktivita 131I na filtru. S  přihlédnutím na účinnost záchytu použitého filtru se vypočítá poměr 
vypuštěné aktivity A1 a měřené aktivity A2 . Výsledek vyjádřený v  procentech vyjadřuje účinnost 
odběrové trasy. Tento parametr je nutné stanovit za účelem kalkulací celkové vypuštěné aktivity 131I 
ventilačním systémem jaderného zařízení, kde se měření provádí. Také je nutné znát poměrové 
zastoupení obou základních chemických forem jódu ve výpustech ( elementární jód a organická forma 
jódu) . 
5.4   Zkoušky elektromagnetické kompatibility  (EMC)  
Zkoušky EMC se provádí s  monitorem aerosolů v zapojení podle specifikace výrobce. Tyto zkoušky 
musí prokázat, že monitor aerosolů je ve shodě s  požadavky zvláštníh o právního předp isu2. 
5.4.1    Odolnost proti elektrostatickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na přístroji v  zapnutém stavu, a to kontaktním 
výbojem 6  kV a vzduchovým výbojem 8  kV. Výboje se aplikují na vodivé povrchy a spojovací desky.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.2    Odolnost proti vysokofrekvenčním elektromagnetickým polím  
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu poli se zkouší na zapnutém přístroji  
v kmitočt ovém pásmu 80  MHz až 3  000 MHz s intenzitou pole 10  V/m. Amplitudová modulace 80  % 
AM/1  kHz sin.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.3    Odolnost proti rychlým přechodovým jevům  
Odolnost proti opakovaným rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na 
zapnutém přístroji. Zkušební napětí ±0,5  kV, ±1  kV a ±2  kV je aplikováno vazebním obvodem do 
napájecích, zemních a signá lových vstupů/výstupů.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.4    Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu  
Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu se zkouší apli kací zkušebního napětí ±0,5  kV, ±1 kV 
a ±2 kV mezi napájecí vodiče.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.5    Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysoko frekvenčními poli  
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli se zkouší na 
zapn utém přístroji v  kmitočtovém pásmu 150  kHz až 80  MHz. Amplituda modulace 80  % AM/1  kHz, 
úroveň napětí 10  V. 
Po této zkoušce nesmí při následující  zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
22 5.4.6    Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou  
Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou se zkouší na zapnutém přístroji aplikací tlumené 
oscilační vlny na na pájecích, signálních a ovládacích vstupech/výstupech monitoru. Zkušební úroveň 
je definovaná jako napětí prvního vrcholu (maximum nebo minimum) na zkušebním tvaru vlny a je 
nesymetricky 2  kV, symetricky 1  kV pro pomalou tlumenou oscilační vlnu 100  kHz a 1  MHz, pro 
rychlou tlumenou oscilační vlnu 3  MHz, 10  MHz nebo 30  MHz je 2  kV nesymetricky.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.7    Odolnost proti krátkodobým poklesům na pětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí  
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí se zkouší na zapnutém přístroji aplikací poklesu napětí na úroveň 0  % Ut po dobu 10  ms.  
Po této zkoušce nes mí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.8    Měření rušivého svorkového napětí  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedený m v tabulkách 3 a 4. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízen í měřením rušivého svorkového napětí na napájecích, signálních a ovládacích 
vstupech/výstupech monitoru. Pokud údaj měřicí ho přijímače kolísá v  blízkosti mezí, musí se údaj 
sledovat alespoň 15 s ekund  na každém měřicí m kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnot a s výjimkou 
náhodných krátkých extrémních hodnot, které se zanedbávají.  
Meze rušivého napětí na síťových svorkách jsou uvedeny v tabulce 3. 
Tabulka 3 – Meze pro rušení šířené vedením na síťových svorkách  
Rozsah kmitočtu  
(MHz)  Meze dB (µV)  
Kvazivrcholov é Střední  
0,15 až 0,50  79 66 
0,50 až 30  73 60 
POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze.  
Meze rušivého napětí na signálních vstupech/výstupech jsou uvedeny v  tabulce 4. 
Tabulka 4 – Meze pro rušení šířené vedením na signálních vstupech/výs tupech  
Rozsah kmitočtu  
(MHz)  Meze napětí dB  (µV)  Meze proudu dB  (µA)  
Kvazivrcholové  Střední  Kvazivrcholové  Střední  
0,15 až 0,50  97 až 87  84 až 74  53 až 43  40 až 30  
0,50 až 30  87 74 43 30 
POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze.  
5.4.9   Měření rušivého elektromagnetického pole (vyzařovaného vysokofrekvenčního rušení)  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedený m v tabulce 5. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením vyzařovaného elektromagnetického pole ve vzdálenosti 10 m . Pokud údaj 
měřicího přijímače kolísá v  blízkosti mezí, musí se údaj sledovat alespoň 15 s ekund  na každém Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
23 měřicím kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s  výjimkou náhodných krátkých extrémních 
hodnot, které se zanedbávají.  
Tabulka 5– Meze rušení šířené ho záření v  měřicí vzdálenosti 10 m  
Rozsah km itočtu  
MHz  Kvazivrcholové meze  
dB (µV/m)  
30 až 230  40 
230 až 1 000  47 
POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze.  
 
6   Prvotní ověření  
6.1   Všeobecně  
Při prvotním ověření se provádějí následuj ící zkoušky:  
a) vizuální  prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) odezv y na okolní záření gama ; 
e) přetížení m; 
f) statistické fluktuace ; 
g) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
h) stabilit y průtokové rychlosti ; 
i) vlivu teploty  okolí ; 
j) účinnost i odběrové trasy (pokud je součástí monitoru) . 
6.2   Vizuální prohlídka  
Vizuální p rohlídka se provádí podle článku 5.2 . 
6.3   Funkční zkoušky  
6.3.1    Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1.  
6.3.2    Zkouška linearity přístroje  
Zkoušk a se provádí podle článku 5.3.2.  
6.3.3    Zkouška odezvy na okolní záření gama  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4.  
6.3.4    Zkouška přetížení m 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
24 6.3.5    Zkouška statistických fluktuací  
Zkouška se provádí podle článku 5 .3.7. 
6.3.6    Zkouška dlouhodobé stability  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8.  
6.3.7    Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.9.  
6.3.8    Zkouška vlivu teploty  okolí  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.14.  
6.3.9   Zkouška účinnost odběrové trasy  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.16.  
7   Následné ověření  
7.1   Všeobecně  
Při následném ověření se provádějí následující zkoušky:  
a) vnější prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit a systému ; 
d) přetížení m; 
e) stabilit y údaje  detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
f) stabilit y průtokové rychlosti ; 
g) účinnost i odběrové trasy (pokud je součástí monitoru) . 
7.2   Vizuální prohlídka  
Prohlídka se provádí podle článku 5.2  
7.3   Funkční zkoušky  
7.3.1    Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška s e provádí podle článku 5.3.1.  
7.3.2    Zkouška linearity přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2.  
7.3.3    Zkouška přetížení  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5.  
7.3.4    Zkouška dlouhodobé stability  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8.  
7.3.5    Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.9.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
25 7.3.6    Zkouška účinnost odběrové trasy  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.16.  
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost  osoby, která může být dotčena 
jeho nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako nejv ětší dovolené chyby se uplatní  
1,25násobek  největších dovolených chyb dle kapitoly 7 . 
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a techni ckých požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty 
mezinárodních , popřípadě zahrani čních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující 
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k  příslušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně 
dostupným způso bem (na webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek 
stanovených tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením , 
k nimž se tyto normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů.  
II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stan ovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování 
stanovených měřidel – „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí 
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo 
aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže 
okolí v důsledku výpustí - měřidla ke kontinuálnímu monitorování radioaktivního jódu v plynných 
výpustech jaderných zařízení “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kte rou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinné mu 
ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti 
technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C073-16 
26 III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným 
po této lhůtě se nepřihlíží .  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  37 odst.  l SprŘ musí být patrno, kdo 
připomínky činí, vůči kterému opatření obecné povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními 
předpisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné pov ahy je možné nahlédnout u Českého metrologického 
institutu, Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Klen ovský  
 generální ředitel  
 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
Vyvěšeno dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  ....................................................  
 
Sejmuto dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí:  ........ ............................................