1 FIRMALAG 2.2.1979/12 8  
I enlighet med riksdagens beslut stadgas:  
Allmänna stadganden  
1 §  
Med firma avses det namn under vilket näringsidkare  bedriver sin verksamhet.  
En näringsidkare som har införts i handelsregistret får idka en del av verksamheten under särskilt 
namn (bifirma) . Näringsidkaren kan för sin verksamhet jämte firma även använda något annat 
kännetecken (sekundärt kännetecken) . (10.12.1993/1123)  
Vad som i denna lag föreskrivs om firma gäller också bifirma. Bestämmelserna om firma i 2 § 3 
mom. samt 3 –6, 18, 22–24, 27–29 och 29 a –29 c § tillämpas på motsvarande sätt också på 
sekundära kännetecken. Bestämmelserna om tvistemål och ansökningsärenden som gäller firma i 
lagen om rättegång i marknadsdomstolen (100/2013)  gäller dessutom i tillämpliga delar också 
bifirma och sekundära kännetecken. (31.1.2013/110)  
2 §  
Ensamrätt till firma förvärvas genom registrering eller inarbetning av firma. Ensamrätt till 
sekundärt kännetecken kan förvärvas endast genom inarbetning.  
En firma får införas i handelsregistret, om den stämmer överens med denna lag och tydligt skiljer 
sig från de firmor som redan finns i registret. Innan en firma registreras kan registermyndigheten på 
ansökan av näringsid karen ge förhandsbesked om huruvida firman är sådan att den under de 
förutsättningar som anförts i ansökan kan föras in i registret. (16.3.2001/247)  
Firma anses inarbetad, om den är allmänt känd bland dem till vilka näringsidkarens verksamhet 
riktar sig.  
3 §  
Ensam rätt till registrerad firma innebär att annan näringsidkare icke här i landet får använda en med 
sådan firma förväxlingsbar firma, om det ej visas att innehavaren av firman icke kan lida skada 
därav.  
Ensamrätt till firma på grundval av inarbetning innebär,  att annan näringsidkare icke inom det 
område där inarbetningen skett får använda en därmed förväxlingsbar firma.  
4 §  
Näringsidkare får använda sitt släktnamn såsom firma, om dess användning icke är ägnad att 
framkalla förväxling med annans skyddade firma eller varumärke.  
Inom det område, på vilket näringsidkare enligt 1 mom. använder sitt släktnamn som firma, får 
annan näringsidkare icke använda en med detta namn förväxlingsbar firma.   2 5 §  
Förväxlingsbarhet mellan firmor kan åberopas endast om innehavarna idkar verksamhet av sa mma 
eller liknande slag.  
Förväxlingsbarhet kan dock även annars åberopas:  
1) till förmån för firma, som är synnerligen starkt inarbetad och allmänt känd, såvida användningen 
av en annan liknande firma med hänsyn härtill skulle innebära otillbörligt utnyttj ande av den 
förstnämnda firmans affärsvärde; eller  
2) till förmån för firma, som är inarbetad, såvida användandet av en liknande firma med beaktande 
av verksamhetens speciella karaktär uppenbarligen skulle minska den förstnämnda firmans 
affärsvärde.  
6 §  
Vid avgörandet av tvist, som gäller rätt till firmor som är förväxlingsbara, har den företräde som 
kan åberopa tidigaste rättsgrund.  
Om en firm a är inarbetad och innehavaren av en äldre firma som kan förväxlas med den inte inom 
en rimlig tid har ingripit mot användningen av den yngre firman, består rätten till den inarbetade 
firman vid sidan av den äldre rätten. För att undvika risk för förväxlin g har domstolen i dessa fall 
dock rätt att på yrkande av en part och efter vad som prövas skäligt förordna att firman får användas 
endast på ett särskilt sätt, så att en ortsangivelse eller något annat förtydligande fogas till firman. 
(31.1.2013/110)  
7 §  
Utöver va d annorstädes är stadgat i lag gäller angående utformningen av firma:  
1) enskild näringsidkares firma får ej innehålla annan persons än innehavarens namn;  
2) öppet bolags firma skall innehålla orden "öppet bolag", såvida bolagsformen icke annars framgår 
av firman, och i firman får ej heller förekomma annan persons än bolagsmans namn;  
3) kommanditbolags firma skall innehålla ordet "kommanditbolag" eller allmänt vedertagen 
förkortning därav, och i firman får ej heller förekomma annan persons än personligen an svarig 
bolagsmans namn;  
4) ett privat aktiebolags firma skall innehålla ordet "aktiebolag" eller motsvarande förkortning "ab" 
och ett publikt aktiebolags firma orden "publikt aktiebolag" eller motsvarande förkortning "abp" 
och, om det är fråga om ett bosta dsaktiebolag, skall detta och bolagets hemort klart framgå av 
firman; (14.2.1997/148)  
5) ett andelslags firma skall innehål la ordet "andelslag" eller sammansättningsleden "andels" eller 
förkortningen "anl", och i en sådan firma får inte finnas namn på personer eller omnämnande av 
medlemmarnas tillskottsplikt; (28.12.2001/1492)  
6) ideell förenings firma skall innehålla det namn under vilket föreningen införts i 
föreningsregistret;   3 7) stiftelses firma skall innehålla det namn under vilket stiftels en införts i registret över stiftelser, 
(28.11.1994/1076)  
7 a) i fråga om en europeisk ekonomisk intressegrupperings firm a gäller vad som bestäms i artikel 
5.a i rådets förordning (EEG) nr 2137/85 om europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG). 
(22.12.1994/1302)  
7 b) i fråga om ett europabolags firma vad som bestäms i artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 
2157/2001 om stadga för europabolag; (13.8.2004/746)  
7 c) i fråga om ett europaandelslags firma vad som bestäms i artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 
1435/2003  om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE -föreningar); (19.10.2006/910)  
8) firma för en sådan filialrörelse so m utländsk näringsidkare grundat i Finland skall innehålla den 
utländska näringsidkarens firma jämte tillägg som utvisar att rörelsen är en filialrörelse, samt 
(28.11.1994/1076)  
9) en bostadsrättsförenings firma skall innehålla ordet "bostadsrättsförening". (28.11.1994/1076)  
Ett privat aktiebolags bifirma får inte innehålla ordet "aktiebolag" eller förkortningen "ab" eller ett 
publikt aktiebolags bifirma orden "publikt aktiebolag" eller förkortningen "abp", inte heller ett 
andelslags bifirma o rdet "andelslag", sammansättningsleden "andels" eller förkortningen "anl". 
(28.12.2001/1492)  
Utöver vad i denna paragraf är stadgat skall iakttagas vad om firma stadgas annorstädes i lag.  
8 §  
Firma skall särskilja innehavarens företag. Vid bedömandet av firmas s ärskiljningsförmåga skall 
hänsyn tagas till alla föreliggande omständigheter. Firma, som endast anger verksamhetens art eller 
allmän benämning på vara eller tjänst som erbjudes, eller som uteslutande innehåller allmänt nyttjat 
ortnamn eller annat sådant na mn, kan anses särskiljande endast om den inarbetats. Sådan del av 
firma, som enbart anger företagsformen, skall icke anses öka firmans särskiljningsförmåga.  
9 §  
Firma får icke strida mot god sed eller allmän ordning eller vara ägnad att vilseleda allmänheten.  
10 §  
Firma får icke ut an vederbörligt samtycke innehålla:  
1) sådan statlig eller internationell benämning eller förkortning av namn, som enligt lag icke får 
användas i näringsverksamhet, ej heller uttryck som kan förväxlas därmed;  
2) något sådant som kan uppfattas såsom annans släktnamn, konstnärsnamn eller annat motsvarande 
namn, såvida ej namnet uppenbarligen avser någon för länge sedan avliden person, ej heller något 
som är ägnat att uppfattas såsom namnet på stiftelse eller förening eller annat dylikt samfund;  
3) något sådan t som kan uppfattas såsom titel på annans skyddade litterära eller konstnärliga verk, 
om titeln är egenartad, eller något som kränker annans upphovsrätt till sådant verk; eller   4 4) något sådant som kan förväxlas med annans skyddade firma, sekundära, kännete cken eller 
varumärke.  
11 §  
Firma får registreras på två eller flera språk, om uttrycken på de olika språken till sitt innehåll 
motsvarar vara ndra. Vad om firma är stadgat skall tillämpas på vart och ett sådant uttryck.  
12 § (9.3.1990/233)  
Ensamrätt till firma på gr undval av registrering gäller från den dag då anmälan inkom till den 
myndighet som nämns i 10 § företags - och organisationsdatalagen (244/2001) . (16.3.2001/247)  
Med avvikelse från 1 mom. gäller i samband med fusion eller delning enligt lagen om aktiebolag 
(624/2006)  eller lagen om andelslag (421/2013)  ensamrätt till firma på grundval av r egistrering 
likväl från den dag då fusions - eller delningsplanen kom till registermyndigheten för registrering. 
Detsamma gäller ensamrätt till firma på grundval av registrering i samband med en sådan ändring 
av sammanslutningsform som avses i lagen om ande lslag. (14.6.2013/434)  
Om en näringsidkare hos registermyndigheten har ansökt om ett förhandsbesked om 
förutsättningarna fö r att en firma skall kunna registreras, gäller ensamrätten till firman från den dag 
då ansökan har lämnats in till registermyndigheten. Ensamrätt uppkommer inte, om 
registermyndigheten i sitt beslut på ansökan om ett förhandsbesked konstaterar att något 
förhandsbesked inte kan ges eller om näringsidkaren inte har anmält firman för anteckning i 
registret inom sex månader från den tidpunkt då ensamrätten började. I registermyndighetens beslut 
om förhandsbesked får ändring inte sökas genom besvär. (16.3.2001/247)  
Övergång av firma  
13 §  
Firma får överlåtas till annan endast i samband med överlåtelse av näringsverksamhet.  
Firma övergår i samband med överlåtelse av näringsverksamhet, utom då firman innehåller enskild 
näringsidkares eller bolagsmans släktnamn eller annat a vtalats i saken.  
14 §  
Övergår näringsverksamhet till följd av enskild näringsidkares död vid avvittring eller arvskifte till 
maken eller anna n delägare i dödsboet eller genom testamente till testamentstagare, får firman 
användas oförändrad, såvida annat icke avtalats vid avvittringen eller arvskiftet eller föreskrivits i 
testamentet.  
15 §  
Fortsattes bolagsverksamhet sedan bolagsman i öppet bolag eller personligen ansvarig bolagsman i 
kommanditbolag avlidit, får firman användas oförändrad även om den avlidnes namn ingår i firman, 
såvida annat icke avtalats mellan bolagsmännen.  
Utträder bolagsman ur öppet bolag eller personligen ansvarig bolagsman ur kommanditbolag, får 
bolagsmannens namn behållas i firman endast om han samtyckt därtill.   5 16 §  
Skulle firma i det i 13 § stadgade fallet komma att innehålla annans än innehavarens eller 
bolagsmans namn, skall till firman dock fogas tillägg som utvisar att firman övergått eller 
förhållandena förändrats.  
17 §  
Firma får icke utmätas.  
Försattes enskild näringsidkare, öppet bolag eller kommanditbolag i konkurs, ingår firman i 
konkursboet, om den icke innehåller gäldenärens eller bolagsmans släktnamn. Firma som icke hör 
till konkursboet får dock användas under den tid verksamheten fortsättes för boets räkning.  
Förbud mot användning av firma  
18 §  
Om firma eller dess användning strider mot god sed eller äventyrar allmän ordning eller vilseleder 
allmänheten, kan domstol i den omfattning som befinnes erforderlig  vid vite förbjuda innehavaren 
av firman att använda den.  
Ovan i 1 mom. avsedd förbudsdom kan även meddelas och vite utsättas, om någon gjort intrång i 
annans rätt till firma.  
Förbudstalan får föras av var och en som lider förfång av firman eller dess anvä ndning. I de fall 
som avses i 1 mom. får talan även föras av en myndighet som arbets - och näringsministeriet 
bestämmer samt av en sammanslutning som bevakar de berörda näringsidkarnas intressen. 
(31.1.2013/110)  
Talan om att döma ut vite får föras av den på vars yrkande förbudsdomen har meddelats samt, om 
förbudsdomen har meddelats med stöd av 1 mom., även av en myndighet som a rbets - och 
näringsministeriet bestämmer. (31.1.2013/110)  
18 a § (21.7.2006/682)  
När domstolen behandlar talan enligt 18 § 2 mom. kan den på yrkande av innehavaren av en 
ensamrätt vid vite förordna att administratören av en sändare, server eller n ågon annan sådan 
anordning eller någon annan tjänstelevererande mellanhand avbryter den användning som påstås 
göra intrång i firma ( föreläggande om avbrytande ), om det inte kan anses oskäligt med hänsyn till 
rättigheterna för den som använder firman eller med hänsyn till mellanhänders eller 
ensamrättsinnehavarens rättigheter.  
Innan talan enligt 18 § 2 mom. väcks kan domstolen på ansökan av innehavaren av ensamrätten 
meddela ett föreläggande om avbrytande, om det finns förutsättningar för det enligt 1 mom. o ch om 
det är uppenbart att ensamrättsinnehavarens rättigheter annars allvarligt äventyras. Domstolen ska 
ge den mot vilken föreläggande begärs och den som påstås göra intrång i rätten till en firma tillfälle 
att bli hörda. Delgivning till den mot vilken et t föreläggande har sökts kan ske per post, telefax eller 
elektronisk post. (31.1.2013/110)   6 Domstolen kan på begäran meddela  det föreläggande om avbrytande som avses i 2 mom. 
interimistiskt utan att höra den som påstås ha gjort intrång, om ärendets brådskande natur 
nödvändigtvis kräver det. Föreläggandet är i kraft tills något annat bestäms. Den som påstås ha gjort 
ett intrång skall utan dröjsmål efter att föreläggandet har meddelats beredas tillfälle att bli hörd. När 
denne har hörts skall domstolen utan dröjsmål besluta om föreläggandet skall vara i kraft eller 
återkallas.  
Ett föreläggande om avbrytande som meddelats med stöd av denna paragraf får inte äventyra tredje 
mans rätt att sända och ta emot meddelanden. Ett föreläggande om avbrytande träder i kraft när 
sökanden ställer en sådan säkerhet hos utmätningsmannen som avses i 8 kap. 2 § i utsökningsbalken 
(705/2007) . Bestämmelser om möjligheten att befrias från att ställa säkerhet finns i 7 kap. 7 § i 
rättegångsbalken. Ett föreläggande om avbrytande som meddelats med stöd av 2 eller 3 mom. 
förfaller om inte talan enligt 18 § 2 mom. väcks i domstol inom en månad från det att föreläggandet 
meddelades. (31.1.2013/1 10) 
Den som begärt ett föreläggande om avbrytande skall ersätta den som meddelats föreläggande 
liksom också den som påstås ha gjort intrång för den skada som orsakas av att föreläggandet 
verkställs samt för kostnaderna i ärendet, om talan enligt 18 § 2 mom . förkastas eller avvisas utan 
prövning eller om behandlingen av ärendet avskrivs som en följd av att käranden återtagit talan eller 
uteblivit från rätten. Samma gäller om föreläggandet om avbrytande återkallas med stöd av 3 mom. 
eller förfaller med stöd a v 4 mom. När en talan om ersättning av skada och kostnader väcks skall 7 
kap. 12 § i rättegångsbalken iakttas.  
Hävande av registrering  
19 §  
Har firma registrerats i strid med denna lag eller andra stadganden angående firma, och föreligger 
alltjämt hinder för registrering, kan domstol på talan häva registreringen.  
Registrering kan likaså hävas:  
1) om firman blivit stridande mot lag sedan den re gistrerats och alltjämt är lagstridig;  
2) om innehavaren av firman icke längre är näringsidkare; eller  
3) om firman ej varit i bruk under de senaste fem åren och innehavaren icke visar godtagbart skäl 
därtill.  
20 § (31.1.2013/110)  
Talan om hävande av en registrering får föras av var och en som lider förfång av registreringen. 
Talan får fö ras även av en myndighet som arbets - och näringsministeriet bestämmer och av en 
sammanslutning som avses i 18 § 3 mom., om inte talan grundar sig på 10 § 2 –4 punkten.  
21 §  
Sedan dom om hävande av registrering vunnit laga kraft, skall registermyndigheten avföra firman ur 
registret. Domstol kan dock förordna, att firman får finnas i registret ända till utgången av en skälig 
tid för anmälan av ny firma till registret.   7 Straff stadgande  
22 §  
Den som uppsåtligen kränker annans rätt till firma skall för firmaintrång dömas till böter.  
Åklag aren får driva åtal för brott som avses i 1 mom. endast om målsäganden anmält brottet till 
åtal. (13.5.2011/445)  
Ersättning s- och gottgörelseskyldighet (21.7.2006/682)  
23 § (21.7.2006/682)  
En näringsidkare vars näringsverksamhet uppsåtligen eller av oaktsamhet lett till intrång i annans 
rätt till firma är skyldig att till den vars rätt kränkts betala skälig gottgörel se för användningen av 
firman samt att ersätta den skada som intrånget medfört. Om oaktsamheten endast är ringa kan 
skadeståndet jämkas.  
Om det inte heller är fråga om oaktsamhet är den som gjort intrång skyldig att betala skälig 
gottgörelse för användning en av firman.  
Gottgörelse och ersättning för skada kan yrkas endast för de fem senaste åren innan talan väcktes. 
Rätten till gottgörelse och ersättning för en skada går förlorad, om talan om gottgörelse och 
ersättning inte har väckts inom nämnda tid.  
23 a § (21.7.2006/682)  
Domstolen kan i ett tvistemål som gäller intrång i firma på yrkande av käranden ålägga svaranden 
att ersä tta käranden för de kostnader denne har av att sprida information om en lagakraftvunnen 
dom i vilken svaranden har konstaterats ha gjort intrång i rätten till en firma. Ett åläggande får inte 
ges om spridningen av informationen har begränsats i någon annan  lag. Vid prövningen av om ett 
åläggande skall ges och av dess innehåll skall domstolen beakta den allmänna betydelsen av 
offentliggörandet, intrångets art och omfattning, de kostnader som offentliggörandet medför och 
andra motsvarande omständigheter.  
Doms tolen fastställer ett maximibelopp för de skäliga kostnader för offentliggörande som 
svaranden skall ersätta. Käranden har inte rätt till ersättning om uppgifter om domen inte har 
offentliggjorts inom en av domstolen utsatt tid räknat från den tidpunkt då den lagakraftvunna 
domen gavs.  
Säkerhetsåtgärder  
24 §  
Då domstol dömer näringsidkare till vite som utsatts med stöd av 18 § 1 mom., kan den e nligt vad 
som befinnes skäligt förordna att firma, som olovligen anbringats på affärsskylt, vara, förpackning, 
reklamtryck, affärshandling eller dylikt, skall avlägsnas eller att firman skall ändras så att den icke 
längre kan missbrukas. Kan sådan åtgärd i cke eljest genomföras, kan det förordnas, att egendom på 
vilken firman anbringats skall förstöras eller ändras till erforderliga delar.   8 Har intrång gjorts i annans rätt till firma, får domstol på yrkande av den vars rätt lidit intrång, 
förordna att i 1 mom . nämnd åtgärd skall vidtagas i enlighet med vad som anses erforderligt för att 
upprepat intrång skall kunna förhindras.  
Uppfylles icke förpliktelse som ålagts i vitesbeslut, eller finnes det skäl antaga, att brott som avses i 
22 § blivit begånget, kan dom stol förordna, att i 1 och 2 mom. avsedd egendom skall tagas i beslag 
till dess därom annat förordnas. Härvid gäller i tillämpliga delar vad om beslag i brottmål är stadgat.  
Särskilda stadganden  
25 §  
Har intrång i rätt till registrerad firma gjorts, får för intrånget icke dömas till påföljd enligt 22 –24 § 
sedan registreringen hävts geno m dom som vunnit laga kraft.  
26 § (31.1.2013/110)  
26 § har upphävts genom L 31.1.2013/110 . 
27 §  
Talan om fastställande av huruvida rätt till firma föreligger eller huruvida visst förfarande gör 
intrång i sådan rätt kan upptagas till behandling i domstol, om ovisshet i saken föreligger och detta 
medför förfång för käranden.  
2 mom. har upphävts genom L 31.1.2013/110 . (31.1.201 3/110)  
28 § (31.1.2013/110)  
Tvistemål och ansökningsärenden som grundar sig på denna lag handläggs i marknadsdomstolen.  
Bestämmelser om handläggningen av tvistemål och ansökningsärenden i marknadsdomstolen finns i 
lagen om rättegång i marknadsdomstolen.  
29 § (31.1.2013/110)  
Åtal för firmaintrång enligt 22 § 1 mom. handläggs i Helsingfors tingsrätt.  
Trots det som sägs i 28 § får i samband med ett åtal som avses i 1 mom. handläggas ett gottgörelse - 
eller ersättningsyrkande enligt 23 § eller ett yrka nde enligt 24 § 2 mom., när yrkandet framställts 
med anledning av det brott som avses i åtalet.  
Domstolen fortsätter att vara behörig att pröva ett yrkande enligt 2 mom. även om de 
omständigheter som behörigheten grundar sig på förändras efter det att yrka ndet framställdes.  
29 a § (31.1.2013/110)  
På rätten för en domstol som handlägger ett mål som avses i 29 § att begära utlåt ande av 
registermyndigheten tillämpas vad som i 4 kap. 22 § i lagen om rättegång i marknadsdomstolen 
bestäms om marknadsdomstolens rätt att begära utlåtande.   9 29 b § (25.8.2016/720)  
När tingsrätten behandlar ett mål som avses i 29 § får högst två sådana sakkunnigledamöter som 
avses i 17 kap. 10 § 2 mom. i domstolslagen (673/2016)  bistå rätten som sakkunniga.  
De sakkunniga ska ge ett skriftligt utlåtande om de frågor som tingsrätten ställt till dem. En 
sakkunnig har rätt att ställa frågor  till parter och vittnen. Innan målet avgörs ska tingsrätten ge 
parterna tillfälle att yttra sig om ett sakkunnigutlåtande.  
Bestämmelser om en sakkunnigs rätt till arvode finns i 17 kap. 22 § i domstolslagen.  
29 c § (31.1.2013/110)  
På skyldigheten för en domstol som handlägger ett mål som avses i 29 § att underrätta 
registermyndigheten om avgörandet tillämpas vad som i 4 kap.  23 § i lagen om rättegång i 
marknadsdomstolen bestäms om marknadsdomstolens skyldighet att göra en anmälan om sina 
avgöranden.  
30 §  
Statlig och kommunal inrättning har i denna lag avsedd ensamrätt till sitt namn som om namnet 
blivit registrerat som firma.  
31 §  
Då firma tecknas ska ll hela firman klart anges och underskrivas av firmatecknaren. Vid teckning av 
bifirma skall även firman anges.  
Under konkurs eller likvidation skall firma tecknas med tillägg som anger det ändrade förhållandet.  
Om firmateckning gäller i övrigt vad därom är särskilt stadgat.  
32 §  
Denna lag träder i kraft den 1 mars 1979.  
33 § 
Denna lag tillämpas även på firma som registrerats innan lagen trätt i kraft, dock så att:  
1) sådan registrering av firma, som skett före denna lags ikraftträdande, med stöd av 19 § 1 mom. 
kan hävas endast om detta varit möjligt före denna lags ikraftträdande; och  
2) andelslag, som är infört i handelsregistret då lagen träder i kraft och vars namn i sammansättning 
innehåller ordet " -lag", bibehåller sin firma oförändrad utan hinder av  vad i 7 § 1 mom. 5 punkten är 
stadgat.  
Utöver det som är stadgat om tioårig preskriptionstid gäller beträffande skadestånd till följd av 
sådant firmaintrång som inträffat innan denna lag trätt i kraft, att rätten till skadestånd är förverkad, 
såvida icke talan väckts inom fem år från lagens ikraftträdande.   10 Ikraftträdelsestadganden:  
9.3.1990/233:  
Denna lag träder i kraft den 1 april 1990.  
Lagen tillämpas på firmor för vilka anmälan görs efter ikraftträdandet.  
Regeringens proposition 210/89, Lagutsk. bet. 16 /89, Stora utsk. bet. 241/89  
28.12.1990/1279:  
Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.  
Regeringens proposition 242/89Bankutsk. bet. 8/90, Stora utsk. bet. 182/90 och 182 a/90  
10.12.1993/1123:  
Denna lag tråder i kraft den 1 januari 1994.  
RP 246/93, EkUB  46/93  
28.11.1994/1076:  
Denna lag träder i kraft den 1 mars1995.  
RP 16/94, MiUB 9/94  
22.12.1994/1302:  
Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.  
RP 229/94, EkUB 35/94, Rådets förordning (EEG) nr 2137/85; EGT nr L 199, 31.7.1985, s. 1  
14.2.1997/148:  
Denna lag träder i kraft den 1 september 1997.  
Ett aktiebolag som bildats innan denna lag träder i kraft och som har emitterat värdepapper vilka är 
föremål för offentlig handel enligt 1 kap. 3 § värdepappersmarknadslepen (495/89)  skall inom ett år 
efter att denna lag trätt i kraft ändra sin firma så att den motsvarar de krav som i 7 § 1 mom. 4 
punkten ställs på ett publikt aktiebolags firma.  
RP 89/1996, EkUB 24/1996, RSv 233 /1996, Rådets direktiv 77/91/EEG, EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 
1 
16.3.2001/247:  
Denna lag träder i kraft den 1 april 2001.  
RP 188/2000, EkUB 2/2001, RSv 13/2001   11 28.12.2001/1492:  
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002.  
RP 176/2001, EkUB 21/2001, RSv 217/ 2001  
13.8.2004/746:  
Denna lag träder i kraft den 8 oktober 2004.  
RP 55/2004, EkUB 13/2004, RSv 107/2004, Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 (32001R2157); 
EGT nr L 294, 8.10.2001, s. 1  
21.7.2006/682:  
Denna lag träder i kraft den 1 september 2006.  
Denna lag s 18 a § tillämpas också på tvistemål som inletts före denna lags ikraftträdande.  
På intrång som gjorts före denna lags ikraftträdande tillämpas i stället för 23 § i denna lag de 
bestämmelser som gällde vid ikraftträdandet.  
På tvistemål som inletts före de nna lags ikraftträdande tillämpas i stället för 23 a § i denna lag de 
bestämmelser som gällde vid ikraftträdandet.  
RP 26/2006, LaUB 6/2006, RSv 67/2006  
19.10.2006/910:  
Denna lag träder i kraft den 1 november 2006.  
RP 54/2006, EkUB 9/2006, RSv 99/2006, Råde ts förordning (EG) nr 1435/2003 (32003R1435); 
EGT nr L 207, 18.08.2003, s. 1  
13.5.2011/445:  
Denna lag träder i kraft den 17 maj 2011.  
RP 286/2010, LaUB 34/2010, RSv 311/2010  
31.1.2013/110:  
Denna lag träder i kraft den 1 september 2013.  
Ett tvistemål, ansökningsärende eller brottmål som har blivit anhängigt i tingsrätten innan denna lag 
träder i kraft handläggs enligt de bestämmelser som gäller vid ikraftträdandet.  
Åtgärder som krävs för verkställigheten av denna lag får vidtas innan lagen träder i kraf t. 
RP 124/2012, LaUB 15/2012, RSv 158/2012   12 14.6.2013/434:  
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2014.  
RP 185/2012, EkUB 6/2013, RSv 48/2013  
25.8.2016/720:  
Denna lag träder i kraft den 1 januari 2017.  
RP 7/2016, LaUB 8/2016, RSv 99/2016