Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
                                                                                              Telefon: 545 555 414  
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
„Měřidla používaná pro kontrolu limitů akt ivity a objemové aktivity výpustí z jaderných zařízení, ze 
zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikací radioaktivních 
materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí 
- měřidla ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních aerosolů včetně transuranových aerosolů v 
plynných výpustech jaderných zařízení “ mohou být  v ČR uváděny na trh a do provozu jako stanovená 
měřidla  podle zákona č.  505/1990 Sb. o metrologii, ve znění poz dějších předpisů. Stanovená měřidla 
jsou podle tohoto zákona měřidla, jejichž typ je uveden v  druhovém seznamu stanovených měřidel 
(vyhl. č. 345/2002 Sb.) a jenž jsou určena (výrobcem/dovozcem) k  měření s  významem ochrany 
veřejných zájmů v  oblastech ochran y spotřebitele, závazkových vztahů, stanovení sankcí, poplatků, 
tarifů a daní, ochrany zdraví, ochrany životního prostředí,  bezpečnosti při práci nebo ochrany jiných 
veřejných zájmů chráněných zvláštními právními předpisy . Jedná se tedy o obdobný účel použ ití, 
kterým jsou vymezeny stanovené výrobky – měřidla a váhy s  neautomatickou činností podle směrnic 
2014/31/EU a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou uváděny na  trh v  ČR pro výše uvedené účely 
použití, vymezené zákon em č. 505/1990 Sb. , o metrologii , se po žadavky tohoto předpisu nevztahují.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
stanovená  měřidla  uvedeného druhu . Předpis stanovuje dále zkoušky pro účely schválení typu a 
ověřování  stanovených měřidel u vedeného druhu . 
 (Konec manažerského shrnutí.)  
 
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci 
stanovování metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování  zkoušek při 
schvalování typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o 
metrologii, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a 
následujících zákona č. 500/2004 Sb., správní ř ád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), 
zahájil z moci úřední dne 12. 2. 201 6 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává 
tento:  
 
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C074-16 
kterým se stanov ují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel:  
 
„měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jade rných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radi oaktivních surovin, 
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
2 a pro st anovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí - měřidla  ke kontinuálnímu 
monitor ování radioaktivních aerosolů včetně transuranových aerosolů v plynných 
výpustech jaderných zařízení “ 
 
1   Základní pojmy  
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM  a VIML1 a dále uvedené 
termíny a definice . 
1.1 
monitor plynné výpusti   
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování rad ioaktivity v  plynných výpustech; jednotlivé části 
zařízení se mohou spojovat do dvou dílčích zařízení, která mohou být spojená nebo odděl ená podle 
požadavků na monitorování a provoz  
1.2 
monitor aerosolů   
zařízení určené ke kontinuálnímu, zpožděnému nebo k  následnému měření aktivity aerosolů  
v ply nných výpustech uvolňovaných do životního prostředí  
1.3 
aerosol   
suspenze pevných nebo kapalných částic ve vzduchu nebo plynu  
1.4 
detekční zařízení   
zahrnuje jeden nebo více detektorů záření a související funkční j ednotky  
1.5 
řídicí a vyhodnocovací zařízení   
obsahuje zařízení a funkční jednotky k měření veličin souv isejících s  ionizujícím zářením (aktivita, 
objemová aktivita atd.); zařízení má funkční jednotky k zajištění zřetelné výstrahy, že m ěřená veličina 
přesah uje předem stanovenou hodnotu  
1.6 
variační koeficient   
poměr V směrodatné odchylky s a aritmetického průměru x souboru n měření xi, daný vzt ahem:  


n
iixx
nxxsV
12) (
11 1
   (1) 
1.7 
detekční  limit LD  
                                                      
1    TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník  – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)   
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veřej ně dostupného na www.unmz.cz  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
3 naměřená hodnota veličiny získaná daným postupem měření, pro  kterou je pravděpodobnost 
nepravdivého tvrzení o nepřítomnosti složky v materiálu β, přičemž pravděpodobnost n epravdivého 
tvrzení o  její přítomnosti je α 
U vzorku se skutečnou hodnotou obsahu LD bude pouze 5  % měření chybně deklarováno jako 
nerozlišitelné  od pozadí (chyba II. druhu, β). Chyba β se bude právě rovnat chybě α (chybě I. dr uhu) 
měření pozadí, kdy 5  % měření pozadí bude překračovat mez detekce. Doporučují se impl icitní 
hodnoty pro α a β rovnající se  0,05.  
Stanovení detek čního limitu  LD : 
LD = 1,645
)(2Bu (3) 
kde B  ............   je hodnota  pozadí , 
 t   ............   čas měření pozadí , 
 u(B)  .......  standardní odchylka pozadí  
u(B) = 
tB    (4) 
1.8 
koeficient rozšíření   
číselný součinitel ( k) používaný jako násobek kombinované standardní nejistoty k  získání rozš ířené 
nejistoty  
1.9 
rozhodovací veličina   
proměnná veličina používaná k  rozhodování, zda daný fyzikální jev je nebo není přítomen  
1.10 
rozhodovací úroveň   
pevná hodnota rozhodovací veličiny, pomocí níž je možné při překročení v ýsledku aktuáln ího měření 
fyzikálního jevu rozhodnout, že daný fyzikální jev je přítomen  
1.11 
efektivní měřicí rozsah měřiče   
rozsah hodnot měřené aktivity, ve kterém vlastnosti části zařízení nebo sestavy splňují požada vky 
specifikací  
1.12 
dynamický rozsah   
poměr signál u při maximálním měřitelném údaji veličiny a signálu při rozh odovací úrovni  
1.13 
chyba indikace    
rozdíl mezi indikovanou hodnotou veličiny  a konvenčně pravou hodnotou této vel ičiny c v bodě 
měření  
 =  – c (5) 
1.14 
relativní základní chyba   
relativ ní chyba údaje ei části zařízení nebo sestavy vzhledem k dané veličině při specifikovaném 
referenčním záření a  při specifikovaných referenčních podmínkách, v yjádřená jako:  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
4  
 
cc
ie   (6) 
kde:   .........   je indikovaná hodnota veličiny , 
 c  ........   konvenčn í hodnota veličiny v  bodě měření . 
1.15 
doba odezvy   
je doba  potřebná po skokové změně měřené veličiny k  tomu, aby změna výstupního signálu p oprvé 
dosáhla dané relativní hodnoty, obvykle 90  % konečné hodnoty  
1.16 
účinnost vzorkování monitoru    
je definována j ako poměr objemové aktivity dostupné pro měření na záchytném médiu a objemové 
aktivity ve vzduchu na vstupu monitoru; je to součin účinnosti záchytu a  účinnosti vzduchového 
okruhu monitoru  
1.17 
účinnost záchytu   
je definována jako poměr celkové aktivity do stupné k  měření na záchytném m édiu, například filtru 
nebo náplni aktivního uhlí, a celkové aktivity ve vzduchu na vstupu záchytného média  
1.18 
účinnost vzduchového okruhu monitoru   
popisuje ztráty aktivity na stěnách monitoru mezi vstupem do okruhu a záchy tným médiem; je 
definov ána jako poměr celkové aktivity dostupné pro vzorkování monitoru a celkové aktivity ve 
vzduchu na vstupu do mon itoru 
1.19 
referenční odezva   
při standardní ch zkušebních podmínkách je dána vztahem  
crefAAR
  (7) 
kde: A ..........   je hodnota objemové aktivity indikovaná zk oušeným zařízením nebo sestavou , 
 Ac ........   konvenčn í hodnota objemové aktivity  
1.20 
citlivost   
je poměr hodnoty získané měřením a konvenčn í hodnoty aktivity  
AB-IS
  (8) 
kde: I ...........   je indikovaná hodnota při měřen í radioaktivního vzorku;  
  B .........   indikovaná hodnota při měření bez radioaktivního vzorku;  
  A .........   konvenční hodnota aktivity měřeného vzorku  
1.21 
objemová aktivita   Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
5 aktivita na jednotkový objem vzduchu nebo plynu  
1.22 
jednotky   
 mimo zákonných jednotek  jsou po užívány tyto vedlejší je dnotky , kde je to vhodné : 
 pro čas: rok (r), den (d), hodina (h), minuta (min);  
 pro energii: elektronvolt (eV);  
 pro objemovou aktivitu: becquerel na metr krychlový (Bq/m3) 
1.23 
klasifikace monitorů aerosolových výpustí  
Zařízení mohou  být klasifikována podle měřicí metody, jako jsou:  
 monitory celkových aerosolů beta;  
 monitory celkových aerosolů alfa;  
 monitory celkových aerosolů alfa a celkových aerosolů beta;  
 monitory se spektrometrií alfa . 
Mohou být také klasifikována podle metody  provozu , jako jsou:   
 zařízení se statickým měničem filtrů a simultánním měřením;   
 zařízení s  pohyblivým měničem filtrů a simultánním měřením;   
 zařízení s  pohyblivým měničem filtrů a zpožděným měřením;   
 zařízení s  pohyblivým měničem filtrů a simultánním a zpožděným měřením;   
 zařízení se statickým měničem filtrů a simultánním měřením kombinované s pohybl ivým 
měničem filtrů a  simultánním a/nebo zpožděným měře ním. 
2   Metrologické požadavky  
2.1   Stanovené pracovní podmínky  
Monitor aerosolů musí splňovat metro logické požadavky v  rozpětí pracovní teploty a relativní vlhko sti 
vzduchu specifikovaném výrobcem.   
2.1.1    Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky  
Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky jsou uvedeny v  tabulce  1. 
Tabulka 1 – Referenč ní podmínky a standardní  zkušební podmínky  
Ovlivňující veličiny  Referenční podmínky  Standardní  zkušební po dmínky  
Teplota  okolí  20 C 18 C až 22  C 
Relativní vlhkost vzduchu  65 % 50 % až 75  % 
Tlak vzduchu 1) 101,3  kPa 86 kPa až 106  kPa 
Napájecí napětí 2) jmenovité napájecí napětí UN UN 1 % 
Kmitočet střídavého napájecího 
napětí 2) jmenovitý kmitočet  jmenovitý kmitočet 0,5 % 
Průběh střídavého napájecího  
napětí 2) sinusový  sinusový s  celkovým harmonickým 
zkreslením menším než 5  % 
Pozadí záření gama  příkon vzduchové kermy příkon vzduchové kermy Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
6 0,20 Gy/h  <0,25  Gy/h  
Elektrostatické pole  zanedbatelné  zanedbatelné  
Vnější elektromagnetické pole  zanedbatelné  menší než nejmenší hodnota  
způsobující rušení  
Vnější magnetické pole  zanedbatelné  menší než d vojnásobek hodnoty 
zemského magnetického pole  
Průtoková rychlost vzorkování  nastaveno na jmenovitou  
průtok ovou rychlost  
(stanovenou výro bcem)  nastaveno na jmenovitou  
průtok ovou rychlost 5 % 
Ovládací prvky  nastaveny pro běžný provoz  nastaveny pro běžný provoz  
Kontaminace radionuklidy  zanedbatelná  zanedbatelná  
Dceřiné produkty  
Radonu (222 a 220)  zanedbatelná  zanedbatelná  
Kontaminace chemickými produkty  zanedbatelná  zanedbatelná  
1) Když je detekční metoda zvláště citlivá na změny tlaku vzduchu, podmínky se omezí na 5 % referenčního 
tlaku.  
2) Může být použito stejnosměrné napájení a v  tomto případě kmitočet není specifikován.  
2.2   Měřicí rozsah  
Měřicí rozsah monitoru aerosolů stanoví výrobce.  
2.3   Přesnost přístroje  
Výrobce musí stanovit poměr  mezi  údajem na měřicím zařízení a aktivitou referenčního zdroje, když 
zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů v ýrobce. Musí 
být specifikována nejistota referenční odezvy. Referenční odezva se nesmí lišit více ne ž o 20  % od 
hodnoty specifikované výrobcem.  
2.4   Linearita systému  
Při standardní ch zkušebních podmínkách musí být relativní chyba údaje menší než 10 % pro celý 
efektivní měřicí rozsah. Nejistota radioaktivních zdrojů se nezahrnuje. Když se používají pe vné 
zdroje, pak  a c se vztahují k  citlivosti při výpočtu relativní chyby.  
2.5   Změna detekční účinnosti jako funkce energie záření beta (monitory aerosolů beta)  
Změna detekční účinnosti zařízení nesmí přesáhnout meze specifikované výrobcem . Na požádání  musí 
výrobce uvést chování monitoru pro energie menší než 150  keV. S  každým zařízením se musí dodávat 
typická kalibrační křivka znázorňující změnu detekční účinnosti s  energií záření beta. Výrobce musí 
udávat zvolené energie záření beta. Musí být uvedena tloušťka a  typ materiálů mezi filtrem a citlivým 
objemem detektoru. Výsledky musí být vyjádřeny jako poměr indikovaného údaje přístroje na 
jedno tkový příkon plošné emise pro daný použitý zdroj záření beta k indikovanému údaji na 
jednotkový příkon plošné em ise pro referenční zdroj záření beta.  
2.6   Odezva na radioaktivní plyny  
Výrobce  musí specifikovat odezvu na příslušné radioaktivní plyny přítomné ve vzorku vzduchu nebo 
nosném plynu.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
7 2.7   Odezva na dceřiné produkty 222Ra  
Protože je obvykle vztah mezi od ezvou na dceřiné produkty radonu a rozhodovací úrovní a oba 
parametry závisí na daném použití v  provozu, musí být odezva na dceřiné produkty radonu  
i rozhodovací úroveň dohodnuty mezi výrobcem a uživatelem.  
2.8   Účinnost sběru částic  
Výrobce musí stanov it účinnost sběru vzorkovacího zařízení pro částice nejméně v  rozsahu 0,1  m až 
10 m aerodynamického  ekvivalentního  průměru nebo pro jiné hodnoty podle dohody mezi výrobcem 
a uživatelem. Hodnoty účinnosti se udávají pro standardní  provozní podmínky, napří klad pro 
průtok ovou rychlost vzorkování vzduchu  
2.9   Odezva na okolní záření gama  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v  provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodov ací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduch ové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10  Gy/h od radionuklidu 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci  
a jakékoliv energii záření gama do 1,3  MeV ( radionuklid 60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek 
hodnoty rozhodova cí úrovně.  
2.10   Přetížení  
Pokud není mezi výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo 
s příkonem povrchové emise) 10krát vět ší, než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění 
přetížení pracuje normálně.  
2.11   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % 
od hodnoty z ískané při standardní ch podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
2.12   Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými flu ktuacemi musí být menší než 10  % 
pro údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
2.13   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Indikovaný údaj s  daným zdrojem záření po 30 min ut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100  hodin. 
2.14   Stabilita průtokové rychlosti  
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardních zkušebních podmínkách s  poklesem tlaku způsobeným pouze vzduchovým ok ruhem  
a vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr). Výrobce musí specifikovat jmenovitou průtokovou 
rychlost pro použitý typ filtru. Po standardní  době náběhu vzorkovacího zařízení (30  minut) se 
indik ovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí  lišit více než o  10 % konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10  % po dobu dalších 
100 hodin. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
8 2.15   Vliv poklesu tlaku na filtru  
Protože vlivem vlastností filtru a stupněm ucpání se může zkouška od  zkoušky lišit, uvažují se pouze 
měření celkového poklesu tlaku a průtokové rychlosti. Účelem této zkoušky je stanovení zvýšení 
poklesu tlaku na filtru způsobující 10  % snížení od jmenovité průtokové rychlosti vzduchu při 
standar dních podmínkách. Přijateln ý minimální pokles tlaku, který může způsobit 10  % snížení od 
jmenovité průtokové rychlosti, musí být dohodnut mezi výrobcem a uživatelem. Pro tento pokles tlaku 
se průtoková rychlost indikovaná monitorem nesmí lišit více než o 10 % od konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti.  
2.16   Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost  
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 5  %, když se napájecí napětí mění mezi +10  % a −12 % 
jmenovitého napájecího napětí.  
2.17   Vliv kmitočtu napájecího napětí  
Průtoková rychl ost se nesmí měnit více než o 10  %, když se kmitočet napájecího napětí mění od 47  Hz 
do 51  Hz. 
2.18   Vnější únik  
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, ale ne vnitřního úniku kolem držáku filtru 
nebo sběrného zařízení. Únik vzduchu nebo plynu zařízení před měřičem průtokové rychlosti musí být 
menší než 5  % jmenovité průtokové rychlosti.  
2.19   Teplota okolí  
Indikovaný údaj musí zůstat v  mezích specifikovaných v  tabulce 2 pro teplotní rozsah stanovený 
výrobcem . Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzork ovací zařízení 
pracovat při jiných klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční 
zařízení může pracovat při vyšší teplotě, než je uvedeno v  tabulce 2. V tomto případě musí být 
příslušná zkouška dohodnuta mezi výrobcem a uživatelem.  
Tabulka 2 – Teplota  okolí  
Teplota okolí  Odchylka od hodnoty za standardní ch podmínek  
+10 C až +35  C  
(střed: +22  C) 
−10 C až +40  C  
(střed: +15  C) 
−25 C až +50  C  
(střed: +12  C) 10 %  
 
20 %  
 
50 %  
2.20   Relativní vlhkost vzduchu  
Odchylky způsobené relativní vlhkostí do 90  % při 35  °C musí být menší než 10  %. 
3   Technické požadavky  
3.1   Všeobecné požadavky  
Hlavním požadavkem je schopnost měřit definovanou úroveň výpusti charakterizovanou objemov ou 
aktivitou a celkovou pr ůtokovou rychlostí výpusti.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
9 3.2   Typy monitorů  
3.2.1    Všeobecně  
Typy uvažovaných monitorování plynných výpustí jsou monitory radioaktivních aerosolů, monitory 
radioaktivních vzácných plynů a monitory se specifickým rozlišením ra dionuklidů.  
3.2.2    Monitory aerosolů  
Toto zařízení obvykle obsahuje nějaké prostředky sběru na vzorkovacím médiu jako je statický filtr 
nebo pohyblivý filtr, který je monitorován vhodným detekčním zařízením. Zvolený detektor musí být 
vhodný pro daný typ radioaktivity . 
3.3    Vzorkování výpusti  
Pokud daný typ měření vyžaduje vzorkování, musí být měřená výpusť vzorkována v  reprezentativním 
bodě vypouštěcího potrubí, aby se měřil skutečný únik po proudu od bodů vstupu a zachycování 
radioaktivních látek.  
Když  je však požadovaná citlivost příliš nízká pro rozumné měření a když aktivita pochází z  jednoho 
nebo více dobře definovaných zdrojů, je výhodné měřit výpusť lokálně před dalším ředěním 
s neradioaktivní výpustí. V  tomto případě musí být výpusť od všech zdro jů radioaktivní kontaminace 
monitorována buď společně , nebo jednotlivě. V  případě, když jsou záchytná zařízení po proudu za 
vzorkovacími body výpusti, aktivita indikovaná monitorem není aktivita skutečného úniku a k  odhadu 
skutečných úniků musí být stanove na účinnost záchytného zařízení.  
V obou případech jsou možné dvě metody . 
1. Měření bez odebrání části toku spočívá v  umístění detektoru do toku výpusti nebo p oblíž toku 
výpusti. To má výhodu v  jednoduchosti a snižuje problémy spojené s  reprezentativností vzo rku. 
Například pro monitor plynů může být detektor umístěn do toku výpusti; musí pak být 
kalibrován na skutečnou geometrii, pro kterou je používán. Dále je třeba se vyhnout hromadění 
radioaktivních částic na detektoru nebo v  blízkosti detektoru, protože to může rušit měření.  
2. Měření s odebráním části toku umožňuje, aby byl detektor umístěn v  prostředí (pokud jde  
o teplotu, pozadí gama atd.), které je výhodnější k měření. Například při měření plynů to 
umožňuje odstranění částic a par ze vzorku. Avšak je třeba  dbát na to, aby byl vzorek 
reprezentati vní. 
POZNÁMKA   
Měly by se uvažovat následující charakteristiky:  
 optimální počet a umístění vzorkovacích trysek ; 
 vnitřní průměr potrubí ; 
 typ použitého materiálu se zvláštním zřetelem na korozi způsobenou chemickými vl ivy  
a elektrostati ckými jevy ; 
 povrchová úprava vnitřních povrchů ; 
 poloměr zakřivení a směry změn ; 
 délka potrubí, sklon ; 
 připojení mezi potrubím, k  vnějšímu potrubí, k  monitoru ; 
 vliv škodlivých chemických produktů a vodních par . 
Problémy mohou vzniknout, k dyž má měřená výpusť vysokou teplotu a/nebo vysoký tlak. Jedno 
řešení je, že detektor pracuje při podobných podmínkách. Další řešení spočívá v  přípravě vzorku  
o no rmálním tlaku a  teplotě (to je možné jen při vzorkování části toku); návrh takovéhoto 
přizpů sobovacího zařízení není předmětem tohoto předpisu , ale výrobce a uživatel se musí ujistit, že 
toto zařízení neovlivní reprezentativnost vzorku.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
10 3.4   Sběr aktivity  
Když je přímé měření toku výpusti nebo odebírání reprezentativního vzorku nemožné vzhledem 
k nízké objemové aktivitě toku výpusti, je možné uvažovat různé způsoby sběru aktivity před 
měřením. Existují dva přístupy:  
 měření aktivity během sběru ; 
 měření po sběru s  kontinuálně o pakujícím se cyklem sběr/měření . 
Nejběžnějším takovýmto postupem je konc entrace vzdušných částic, par nebo plynů na vhodném 
vzorkovacím médiu . Médium může být ve formě pásky nebo objemových absorpčních granulí ve 
vhodném obalovém systému. Médium je po sběru vyměňováno a uspořádáno tak, aby byl jeden 
vzorek měřen a  další vzorek  sbírán.  
3.5   Charakteristiky měření a indikace  
3.5.1    Efektivní měřicí rozsah  
Efektivní měřicí rozsah musí být vhodný pro danou aplikaci.  
3.5.2    Charakteristiky měření  
Výrobce musí uvádět rozhodovací úroveň, detekční limit a efektivní měřicí rozsah za řízení. Tyto 
charakteristiky by měly být uvedeny pro specifikované radionuklidy s  uvážením úrovně pozadí 
referen čního záření gama (0,2  Gy/h) a objemové aktivity ve vzduchu (radonu a jeho dceřiných 
produktů).  
3.5.3   Zobrazení  
Je žádoucí, aby indikovaný úd aj byl skutečná objemová aktivita výpusti. Tato objemová aktivita je 
obvykle dána v  Bq/m3 ekvivalentu referenčního radionuklidu nebo směsi.  
3.6   Spolehlivost  
Doba náběhu celého zařízení musí být menší než 30  minut. 
Všechna zařízení musí být konstruována t ak, aby byla pokud možno spolehlivá s  minimem 
neodhal ených poruch.  
Výrobce musí poskytovat dokumentaci o očekávané střední době provozu kritických komponent jako 
je čerpadlo vzduchu, detektor, průtokoměr atd.  
Výrobce musí specifikovat periodicitu opakování  pravidelné údržby a plně popsat všechny postupy 
údržby. Požadavky na tuto údržbu by měly být co nejmenší.  
Měly by být k  dispozici výstrahy o závadách k  indikaci, že systém má závadu, jako je přerušení 
napájení nebo porucha komponenty.  
3.7   Charakteristik y průtokové rychlosti frakce vzorku z  toku výpusti  
3.7.1   Čerpadlo  
Když je čerpadlo nedílnou částí jakéhokoliv zařízení, musí být splněny následující požadavky:  
a) musí být umístěno po proudu za filtrem nebo jednotkou měřící aktivitu ; 
b) musí být schopné nepřet ržitého provozu mezi plánovanými činnostmi údržby. Četnost činností 
údržby musí být dohodnuta mezi výrobcem a uživatelem, ale nesmí být častější než jednou za 
šest měsíců. Konstrukce musí umožňovat snadný přístup k  čerpadlu a náhradu jeho částí ;  
c) musí umož ňovat udržet konstantní  průtokovou rychlost, která je přiměřená pro danou měřicí 
metodu. Když je měřicí metoda objemové aktivity citlivá na průtokovou rychlost, musí být Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
11 čerpadlo takové, aby průtoková rychlost byla jen málo ovlivněna změnou tlakového pokle su 
v okruhu.  
3.7.2   Řízení průtokové rychlosti  
Když je měřicí metoda citlivá na průtokovou rychlost, musí být použito zařízení na řízení průtokové 
rychlosti, které má rozsah nastavení průtokové rychlosti dostatečné k  umožnění změn vlastních 
charakteristik  čerpadla vzduchu a všech používaných filtrů.  
3.7.3    Měření průtokové rychlosti  
Když je měřicí metoda citlivá na průtokovou rychlost, musí být použito zařízení k  měření průtokové 
rychlosti s  výstrahou pro varování při jakékoliv nadměrné změně průtokové ry chlosti. Průtoková 
rychlost musí být měřena za sběrným médiem a před čerpadlem. Vzorkovací průtoková rychlost musí 
být vyjádřena v  jednotkách SI. Musí být k  dispozici tlak a teplota, při které je měřič průtokové 
rychlosti kalibrován a  při které je vyjádřen a průtoková rychlost. Musí být provedeny příslušné korekce 
na sk utečné podmínky výpusti.  
3.7.4    Řízení tlaku  
Když je měřicí metoda citlivá na tlak uvnitř měřicí komory, musí být použito zařízení k  měření 
průtokového tlaku s  výstrahou pro varování při jaké koliv nadměrné změně tlaku v  měřicí komůrce.  
3.8   Výstrahy  
3.8.1    Typy výstrahy  
Výstrahy a indikační prvky musí být vhodné pro účel zařízení a musí být dohodnuty mezi výrobcem 
a uživatelem.  
Výstrahy vysoké úrovně a výstrahy závad musí poskytovat odděleno u místní vizuální indikaci na 
monitoru a  dále musí mít dvě sady výstupních kontaktů (které mohou být společné pro všechny 
výstrahy závad) pro účely externí výstrahy. Navíc mohou být poskytovány zvukové výstrahy.  
Všechny výstražné funkce musí mít testovací prostředky ke kontrole činnosti výstrahy. V  případě 
nastavitelné výstrahy musí být kontrola možná v  rozsahu nastavení s  indikací aktuálního výstražného 
pracovního bodu.  
Obvody výstrahy musí pracovat buď v  režimu, kdy se udržují podmínky výstrahy až do spec ifického 
nulování pomocí ovládání nulování nebo v  režimu automatického nulování, když výstražný stav zmizí.  
3.8.2   Výstrahy vysoké úrovně  
Musí být poskytována nastavitelná výstraha vysoké úrovně pokrývající celý efektivní měřicí rozsah.  
3.8.3    Výstrahy z ávad  
Musí být poskytována :  
 výstraha indikující ztrátu signálu detektoru.  
 výstraha indikující ztrátu vzorkování v okruhu.  
 výstraha indikující poruchy v  obvodech elektronického syst ému. 
Výstrahy by měly pokud možno indikovat zdroj co největšího počtu závad a měly by mít automati cký 
diagnostický systém.  
Pro každou závadu by měla být samostatná indikace.  
3.9   Indikační prostředky  
Vedle vizuálního zobrazení měřené hodnoty by na zařízení měly být provozní indikace pro:  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
12  zapnutí napájení;  
 zapnutí čerpadla vzduchu , pokud je použito;  
 zapnutí napájení vysokého napětí na detektoru, pokud je použito;  
 průtok a/nebo hladinu v zásobníku chladiva pro detektor, pokud je použito.  
Pokud zařízením protéká vzduch, pak musí být poskytována vhodná indikace měření průtoku.  
Musí bý t poskytován výstup umožňující dálkovou indikaci měření a výstrah.  
3.10   Prostředky pro provozní kontroly  
Musí být poskytovány prostředky umožňující uživateli provádět periodické kontroly uspokojivé 
činnosti zařízení včetně kalibrace a ověření linearity m ěření. Tyto prostředky by měly být obvykle 
instalovány tak, aby umožňovaly provádění kontroly z  řídicí a vyhodnocovací jednotky.  
Musí být možné kontrolovat kalibraci zařízení ve dvou reprezentativních bodech v  měřicím rozsahu.  
Tato kontrola musí být provád ěna pomocí jednoho nebo podle potřeby více vhodných radioaktivních 
zdrojů. Linearita měření může být kontrolována elektricky.  
3.11   Prostředky pro nastavení a údržbu  
Všechna elektronická zařízení musí mít dostatečný počet snadno dostupných zkušebních bodů  
k usnadnění nastavení a lokalizaci závad. Musí být dodávány všechny speciální nástroje pro údržbu 
a příslušný návod k  údržbě.  
Konstrukce všech zařízení musí být taková, aby byla snadná oprava a údržba.  
Na displeji by měly být dostupné informace o automati ckých diagnostických prvcích.  
3.12   Detekční zařízení nebo vzorkování a detekční zařízení  
Toto zařízení obsahuje jeden nebo více detektorů záření a případně jedno nebo více následujících 
dílčích zařízení a funkčních jednotek:  
 vzorkovací a odsávací potrubí ; 
 nádoba nebo jiná zařízení pro vymírání krátkodobých  rušivých plynných radionuklidů ; 
 prostředky k vyjmutí vzorků pro laboratorní analýzu a pro kalibrační zkoušky s  radioaktivními  
plyny ; 
 zařízení k chlazení detektoru ; 
 vzorkovací komora ; 
 zaříze ní k záchytu vzduchových částic ; 
 zařízení k pohyb u filtru ; 
 zařízení k  ochraně před okolním zářením gama ; 
 zařízení k  monitorování a ř ízení rychlosti průtoku vzduchu ; 
 čerpadlo vzduchu ; 
 zařízení k  měření teploty, kde je to vhodné . 
Detekční zařízení nebo vzorkování a detek ční zařízení musí být konstruováno tak, aby byla 
minimal izována vnitřní kontaminace a aby byla snadná dekontaminace, když je jí třeba. Vnější 
povrchy by měly být speciálně upraveny, aby byla umožněna dekontaminace.  
Monitor by měl být pokud možno konstruová n tak, aby se minimalizovaly vlivy mechanických úderů.  
Za určitých okolností může tok výpusti obsahovat výbušnou směs plynů. V  tomto případě musí být 
zařízení konstruováno tak, aby se zabránilo možnosti zapálení výpusti přístrojem.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
13 Výpusť může také obsahov at škodlivé a korozní chemické výpary a k  ochraně měřicích systémů je pak 
třeba speciální uspořádání.  
Když je chlazení detektoru prováděno z  místního zásobníku, doplňování zásobníku by nemělo být 
vyžadováno častěji než každých osm dní.  
3.13   Řídicí a vyho dnocovací zařízení  
Řídicí a vyhodnocovací zařízení obsahuje především tyto části:  
 elektrické řízení a napájení;  
 elektronická měřicí zařízení;  
 zobrazovací jednotku měření;  
 jednotky varovných signálů a výstrahy.  
Zařízení může být propojeno s  centrálním zobra zovacím panelem radiační situace. V  tomto případě 
musí být možné ho instalovat do elektronických rámů normalizovaných rozměrů.  
3.14   Stínění okolního pozadí nebo kompenzační zařízení  
Tato zařízení nebo postupy jsou použity ke snížení vlivu okolního pozadí  na měření. Jsou těchto typů:  
 stínicí zařízení;  
 elektronická zařízení;  
 softwarové metody.  
Tyto typy mohou být podle potřeby začleněny do celkového návrhu systému.  
Stínění by mělo poskytovat stejné zeslabení záření ve všech směrech od  citlivého objemu detek toru 
s uvážením konstrukčních materiálů detekčního zařízení a úhlové odezvy detektoru. Tloušťka stínění 
musí být stanovena s  uvážením detekční účinnosti detektoru.  
Pokud není možné zařízení lehce vyjmout ze stínění, musí být toto stínění snadno rozebíratel né, a tedy 
sestavené ze stavebnicových překrývajících se prvků s  hmotností 15  kg nebo méně, pokud není mezi 
výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak.  
Pokud se ke snížení vlivu pozadí gama používají elektronické metody s  použitím dodatečných 
detektorů, musí bý t výběr a umístění těchto detektorů provedeno tak, aby se dosáhlo pokud možno 
nejlepší kompenzace s  uvážením rozsahu energií gama a směru záření.  
3.15   Úroveň hluku zařízení  
Úroveň hluku zařízení pochází především ze vzorkovacího a detekčního zařízení a s peciálně z  provozu 
vzduchového potrubního systému a vznikajících vibrací.  
Výrobce musí vybrat takové komponenty a navrhnout zařízení tak, aby byla úroveň hluku minimální 
a ve shodě s  druhem prostředí, pro které je zařízení určeno.  
3.16   Elektromagnetické rušení  
Měřidla nesmí být ovlivněna elektrickým a elektromagnetickým rušením z  okolního prostředí a musí 
splňovat požadavky zvláštního právního předpisu2. Při zkoušce vlivu rušení nesmí změn a odezvy 
měřidla překročit 1  %. Musí být provedena všechna nutná op atření proti vlivům elektromagn etického 
rušení, a to jak přijímaného , tak emitovaného zařízením.  
                                                      
2 Nařízení vlády č. 117/2016 Sb., o posuzování shody výrobků z hlediska elekt romagnetické kompatibility při 
jejich dodávání na trh  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
14 Pro odolnost se použije stupeň závažnosti 3 . 
Pro vyzařování se použije třída závažnosti A . 
3.17   Napájení  
Zařízení by měla být konstruována pro provoz z  jedno fázového střídavého napájecího napětí v  jedné 
z následujících kategorií:  
    řada I:  230 V  a.c.; 
   řada II:  100 V  a.c.; 
    řada III:  120 V  a/nebo 240  V a.c.  
    řada I V: 24 V d.c.  
Zařízení může být konstruováno pro provoz z nízkonapěťového záložního zdroje pro případ poruchy 
napájení. V těchto případech je žádoucí, aby zařízení v důsledku přepnutí napájení nevykazovalo 
chybnou funkci nebo byla spuštěna výstraha; měla by být poskytována indikace tohoto přepnutí.  
Pro motory čerpadla vzduchu může být pou žito třífázové napájení.  
3.18   Ochrana proti neoprávněné manipulaci  
Části měřidla, které jsou zásadní pro jeho metrologické vlastnosti, musí být navrženy tak, aby je bylo 
možno zabezpečit takovým způsobem, který poskytne důkaz o jakémkoliv neoprávněném zá sahu.  
Pokud může být odezva měřidla nastavena korekcí dlouhodobé změny odezvy, korekcí vlivu teploty 
a tlaku na odezvu nebo aplikací opravného faktoru, pak musí být měřidlo konstruováno tak, aby byla 
vyloučena neúmyslná změna kteréhokoli faktoru nastavení  obsluhou.  
Ovládací přepínače a potenciometry musí být buď uvnitř měřidla a nepřístupné zvenčí bez použití 
nástroje, anebo musí být zřetelně označeny a opatřeny stupnicí, aby je bylo možné přesně nastavit 
v souladu s  rozlišovací schopností měřidla a potom  zablokovat, aby nemohlo dojít k  náhodné změně 
nastavení. Opravné faktory a kalibrační koeficienty uložené digitálně nesmí být možné změnit, pokud 
obsluha nevloží bezpečnostní kód (nebo heslo) nebo nezmění polohu zablokovaného či nepřístupného 
přepínače.  
3.19   Bezpečnost  
Měřidlo musí být bezpečné ve smyslu základních zásad bezpečnosti zařízení s  ionizujícím zářením 
a požadavků relevantních technických předpisů za podmínek obvyklého použití k  účelům, pro které je 
určeno.  
4   Značení měřidla  
4.1   Značení na  měřidle  
Na měřidle, které se může skládat ze dvou funkčně samostatných částí, musí být na každé části 
uved eny následující údaje:  
a) identifik ace výrobce;  
b) označení typu měřidla;  
c) výrob ní číslo detektoru( -ů), vyhodnocovací jednotk y měřidla, čerpadla, průtokoměr u; 
d) značka schválení typu ; 
e) údaje o bezpečnosti měřidla ionizujícího záření . 
Všechny značky a nápisy musí být čitelné, trvanlivé, jednoznačné a běžným způsobem 
neodstranite lné. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
15 4.2   Umístění úřední značky  
Umístění úředních značek na detekční části  a vyhodno covací jednot ce je specifikováno v certifikátu  
o schválení typu.   
Pokud je to možné, značky se um ísťují na čelní panel zobrazovací jednotky tak, aby nezakrývaly 
žádný z údajů uvedených na měřidle.  
5   Schvalování typu měřidla  
5.1   Všeobecně  
Proces schvalování typu měřidla zahrnuje následující zkoušky:  
a) vnější prohlídk u; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) změny detekční účinnosti jako funkce energie záření beta (monitory aerosolů beta) ; 
e) odezv y na radioaktivní plyny ; 
f) odezv y na dceřiné produ kty 222Ra; 
g) odezv y na okolní záření gama ; 
h) přetížení m; 
i) doby náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
j) statistické fluktuace ; 
k) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
l) stabilit y průtokové rychlosti ; 
m) vlivu poklesu tlaku na filtru ; 
n) vlivu napáje cího napětí na průtokovou rychlost ; 
o) vlivu kmitočtu napájecího napětí ; 
p) vnější ho úniku; 
q) vlivu teploty  okolí ; 
r) vlivu relativní vlhkosti vzduchu ; 
s) elektromagnetické kompatibility . 
5.2   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce se posuzuje  
a) úplnost předepsané technic ké dokumentace, včetně návodu pro obsluhu;  
b) shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v  kapitol ách 2 a 3;  
c) úplnost a stav funkčních celků měřidla podle předepsané technické  dokumentace;  
d) shoda verze softwar u měřidla s  verzí specifikovanou výrobcem.  
5.3   Funkční zkoušky  
5.3.1    Přesnost přístroje  
Zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů v ýrobce bez 
přítomnosti referenčního záření. Za znamená se údaj pozadí. Pak se zařízení ozařuje vhodným 
referenčním zdrojem s  dostatečnou aktivitou k  poskytování údaje přibližně ve středu stupnice nebo 
dekády nad nejnižší stupnicí nebo dekádou. Zaznamená se indikovaný údaj a spočítá se hodnota Rref.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
16 Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.3. 
5.3.2    Linearita systému  
Zkouška se provádí se sadou zdrojů stejného radionuklidu a geometrických charakteristik . Standardní 
příprava zkušebních zdrojů používaných v  požadovaných zkoušká ch však musí být taková, že 
nejist ota konvenční  hodnoty aktivity absolutně ( sa) každého zdroje je lepší než 10  % (k = 2) 
a nejistota konvenční  hodnoty aktivity relativně ( sr) mezi zdroji dané zkušební sady je lepší než 
5 % (k = 2).  
Zkoušky se mohou prov ádět dvěma způsoby:  
a)  s plynnými nebo pevnými radioaktivními zdroji ; 
b)  s přivedením elektrického signálu . 
Zkoušky  se provádějí v  jednom bodě na každé stupnici pro přístroje s  lineární stupnicí a na každé 
dekádě efektivního měřicího rozsahu pro přístroj e s číslicovým nebo logaritmickým zobrazením 
přibližně v  25 % nejcitlivějšího rozsahu nebo dekády, v  50 % maxima středních rozsahů nebo dekád 
a 75 % maximálního údaje. Nejméně tři z  těchto zkoušek se musí provést pomocí radioaktivního 
zdroje, přitom dva js ou na mezních hodnotách. Když se používají elektrické signály, musejí se použít 
na všech rozsazích nebo dekádách (navíc k  radionuklidovým zdrojům).  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.4. 
5.3.3    Změna detekční účinnosti jako  funkce energie záření beta (monitory aerosolů beta) 
Zkoušky se provádějí nejméně se třemi zdroji záření beta, jejichž maximální energie jsou rozděleny 
následujícím způsobem:  
 pro jeden zdroj  0,4 MeV;  
 pro jeden zdroj mezi 0,4 MeV a 1  MeV;  
 pro jeden zdroj  1 MeV.  
Použité zdroje záření beta by měly být vybrány ze seznamu v  tabulce 3.  
Tabulka 3 – Seznam radionuklidů vhodných pro zkoušky se změnou energie beta  
Radionuklid  Poločas  Maximální energie záření beta  
(MeV)  
63Ni 
14C 
203Hg 
147Pm 
45Ca 
60Co 
137Cs 
 
185W 
204Tl 
36Cl 
198Au 
 
89Sr 
32P 
90Sr+90Y 
 96 y 
5 730 y 
46,6 d 
2,6234  y 
163 d  
5,271 y  
30,0 y  
 
75,1 d  
3,779 y  
3,01  105 y 
2,696 d  
 
50,5 d  
14,29 d  
29,12 y  0,0659  
0,1565  
0,2122  
0,2247  
0,2569  
0,3179  
0,51155 (94,6  %) 
1,1732 (5,4%)  
0,4324  
0,7634 (97,4  %) 
0,70955 (98, 1 %) 
0,28241 (1,30  %) 
0,9607 (98,7  %) 
1,4913  
1,7104  
0,545  
2,2839  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
17  
Všechny použité zdroje musí mít dostatečnou aktivitu k  dosažení indikovaného údaje se směrodatnou 
odchylkou menší než 1  %. 
Zkoušky změny detekční účinnosti s  energií záření alfa se nepožadu jí, protože detekční účinnost je 
obvykle energeticky nezávislá.  
Když se zařízení používá k  měření aktivit beta nebo alfa ve výpusti směsné aktivity alfa -beta, může 
být měření ovlivněno druhým nespecifickým zářením.  Mez změn detekční účinnosti pro nespecifi cké 
záření musí být menší než 2  % pro zdroje záření beta v  kanále alfa a 25  % pro zdroje záření alfa 
měřené v kanále beta.   
Detekční účinnost ( ) musí být vyjádřen a pomocí četnosti impul sů vztažené na příkon plošné emise 
příslušného zdroje a platí:   
 emiseplošnéimpulsů četnost
příkon
  (9) 
Pro dané zařízení musí být stanovena detekční účinnost pro druhé záření pomocí zdroje pro druhé 
záření (zdroj záření alfa pro monitor beta, zdroj záření beta pro monitor alfa). Zdroje záření nemusí být 
nutně zdroje s  referenčními energi emi, ale měly by to být zdroje, které pravděpodobně způsobí rušení: 
například 241Am pro záření alfa a 90Sr + 90Y pro záření beta.    
Účinnost udaná ve stejných jednotkách jako ref musí být:  
  0,02 ref  pro záření beta v  kanále alfa  
  0,25 ref  pro zá ření alfa v  kanále beta  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.5. 
5.3.4    Odezva na radioaktivní plyny  
Výrobce musí specifikovat odezvu na příslušné radioaktivní plyny přítomné ve vzorku vzduchu nebo 
nosném plynu.  
Mohou být pou žity dvě metody . 
1. Kontinuálně se přivádí známá objemová aktivita vzácného plynu, například 133Xe nebo 85Kr, do 
monitoru po dobu nutnou k  dosažení rovnováhy. Zaznamená se odečet odpovídající rovn ovážné 
hodnotě. Výsledek se vyjádří jako poměr indikované hodno ty k objemové aktivitě zkušebního 
plynu. 
2. Přívodní vzduchové potrubí se připojí na výstupní vzduchové potrubí a změří se celkový o bjem 
vzduchu v  potrubí (například se přívodní vzduchové potrubí připojí ke známému objemu pod 
tlakem a  zaznamená se změna tlaku  při rovnováze). Do systému se přivede malý objem (1  % 
objemu vzduchového potrubí) plynu, například 133Xe nebo 85Kr, o známé aktivitě. Mon itor 
aerosolů se pak provozuje normálním způsobem. Zaznamená se odezva odpovídající ro vnováze 
a dosáhne se nejvyšší ho dnota. Výsledek se vyjádří jako poměr indikované hodnoty k  objemové 
aktivitě zkoušen ého plynu.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.6. 
5.3.5    Odezva na dceřiné produkty 222Ra  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na dceřiné  produkty radonu a rozhodovací úrovní a oba 
parametry závisí na daném použití v  provozu, musí být odezva na dceřiné produkty radonu  
i rozhodovací úroveň dohodnuty mezi výrobcem a uživatelem.   
 Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu ú daje, když je detektor s prvky pro 
kompenzaci radonu vystaven vlivu přírodních radioaktivních aerosolů se skokovou změnou objemové 
aktivity od referenčního pozadí bez přítomnosti radonu a jeho dceřiných produktů do  avRa= 1 kBq.m-3 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
18 od 222Ra. Výrobce musí uv ádět metodu používanou ke snížení vlivů dceřiných produktů radonu na 
odezvu monitoru  a je nutné provést zkoušku  ke stanovení účinnosti této metody . Rozlišení mezi 
přírodními a umělými radioaktivními aerosoly je možné provádět pomocí speciálních algoritmů 
zpracováním primární  četnosti impulsů naměřených detektorem na filtru nebo jinou technikou, které 
cílem je oddělení signálu umělých aerosolů od přírodních a tím potlač ení v maximální míře jejich 
vlivu na výsl edek měření. Veličina charakterizující tento proc es se nazývá koeficient radonové 
kompenzace kRa a je definován:  
kRa = 
Ra,D,D
LL 0   (10) 
kde LD,0 je detekční limit detektoru stanovený bez přítomnosti radonu a jeho dceřiných produktů  
a LD,Ra je detekční limit detektoru při avRa = 1 k Bq.m-3 
Zaříz ení musí pracovat při standardní ch zkušebních podmínkách bez přítomnosti radioakti vního zdroje 
a stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se detektor vystaví dle své konstrukce vlivu 222Ra, vzduch 
o známé objemové aktivitě se prosává detektorem nebo se celý detektor umístí do pr ostoru o známé 
objemové aktivitě 222Ra. Způsob  ovlivňování detektoru 222Ra musí být podle specifikací výrobce. Po 
začátku ozařování se zaznamenávají údaje v  jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje 
do ustálení údaje zaříz ení. Po dosažení ustáleného stavu se provede nejméně 10  odečtů. S tanoví  se 
detekční limit založený na posledních odečtech  a koeficient radonové kompenzace. Tento musí být ve 
shodě se specifikací výrobce.  
Detektor je dále ozařován v  několika odlišných  objemových aktivitách podle dohody mezi výrobcem  
a uživatelem. Když může být vyhodnocovací zařízení programováno kompenzačním činitelem pro 
222Ra, pak nesmí být tento činitel během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení 
nesmí pro všechny  objemo vé aktivity 222Ra přesáhnout dvojnásobek hodnoty specifikované výrobcem 
pro avRa = 1 k Bq.m-3. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.7. 
5.3.6    Odezva na okolní záření gama  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření  gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v  provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s p rvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10  Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a j akékoliv 
energii záření gama do 1,3  MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně.  
Zařízení musí pracovat při standardní ch zkušebních podmínkách bez přítomnosti radioakti vního zdroje 
a stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se zdroj 137Cs umístí vzhledem k  detektoru tak, aby 
vzdál enost mezi zdrojem a detektorem byla nejméně 2  metry a konvenční  hodnota příkonu vzduchové 
kermy v  místě detektoru, když by detektor nebyl přítomen, byla 10  Gy/h   10 %. Referenční 
orientace d etektoru vzhledem  ke zdroji musí být podle specifikací výrobce. Po začátku ozařování se 
zaznamenáv ají údaje v  jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje do ustálení údaje 
zařízení. Po dosažení ustáleného stavu se provede nejméně 10  odečtů. Spočítá se rozh odovac í úroveň 
založená na posledních odečtech. Tato rozhodovací úroveň musí být ve shodě se spec ifikací výrobce. 
Maximální odečet vyhodnocovacího zařízení nesmí přesáhnout hodnotu specifikovanou v ýrobcem. 
Detektor je dále ozařován v  několika geometriích zdroj -detektor podle dohody mezi výro bcem  
a uživatelem. Když může být vyhodnocovací zařízení programováno kompenzačním činit elem pro 
záření gama, pak nesmí být tento činitel během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím 
zařízení nesmí ve všech směrech přesá hnout dvojnásobek hodnoty specifikované výrobcem pro 
referenční směr.  
Výše uvedená zkouška se opakuje pro referenční směr zdroj -detektor s  použitím alternativních zdrojů 
záření gama podle dohody mezi výrobcem a uživatelem, včetně zdroje 60Co. Když může být  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
19 vyhodn ocovací zařízení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento 
činitel během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí přesáhnout 
dvojnásobek ho dnoty specifikované výrobcem pro 137Cs. 
Naměřená hodnota nes mí překročit dovolené meze změny podle článku 2.9. 
5.3.7    Zkouška přetížení  
Pokud není mezi výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktiv itou (nebo 
s příkonem povrchové emise) 10krát  větší , než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění 
přetížení prac ovat normálně.  
a) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě, která poskytuje údaj přibližně 50  % první 
dekády měřicího rozsahu  a zaznamená se odečtený údaj.  
b) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě 10krát větší, než odpovídá maximálnímu 
měřitelnému údaji. Ozařování se udržuje nejméně 10  minut a ověří se, že přístroj trvale indikuje 
údaj m imo stupnici na jejím horním  konci.  
c) Zdroj záření se odstraní a po době dohodnuté mezi výrobcem a uživatelem, obvykle menší než 
1 hodinu , se detekční zařízení ozařuje při stejných podmínkách jako a). Odečtené údaje se 
nesmí l išit více než o  10 % od původní hodnoty.  
5.3.8    Doba náběhu  detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % 
od hodnoty získané při normálních podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
Před touto zkouškou musí být zařízení odpojeno od sítě po dobu nejméně 1  hodiny. Použije se zdroj 
záření poskytující údaj přibližně v  jedné třetině až jedné polovině maxima rozsahu. Detekční  
a vyhodnocov ací zařízení se zapne. Každých 5 min ut během 1  hodiny  se zaznamenávají indikované 
hodnoty.  Deset hodin po zapnutí se provede dostatečný počet odečtů ve shodě s  kapitolou 25 a střední 
hodnota se použije jako „konečná hodnota“ údajů. Nakreslí se graf indikované hodnoty aktivity na 
čase, a pokud je třeba, pr ovede se oprava na poločas přeměny.  Rozd íl mezi „konečnou hodnotou“  
a hodnotou odečtenou na kři vce pro 30  minut musí ležet ve specifikovaných mezích.  
POZNÁMKA  Když je úroveň aktivity velmi nízká, menší než 10krát rozhodovací úroveň, může se stát, že 
zařízení během doby náběhu neudává požadovano u indikovanou hodnotu. To je způsobeno statistickými 
odchy lkami při nízkých měřených četnostech impulzů.  
5.3.9    Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnot y aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10  % 
pro údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 a 20násobkem rozhodovací 
úrovně.  Provede se nejmén ě 10 odečtů ve  vhodných časových intervalech, aby se získaly nezávislé 
hodnoty. Spočítá se střední hodnota a variační koeficient ze všech provedených odečtů. Variační 
koeficient musí být v  požadovaných mezích.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze  změny podle článku 2.12.  
5.3.10    Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Indikovaný údaj s  daným zdrojem záření po 30 min ut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100  hodin. 
Použije se radioaktivní zdroj posk ytující indikovanou hodnotu mezi 10 a 20násobkem rozhodovací 
úrovně.  Provede se dostatečný počet odečtů po 30  minutách , pak další odečty po 10  hodinách   
a 100  hodinách  bez žádného nastavování zařízení a beze změn podmínek. Střední hodnoty odečtů 
musí pro v šechny časy ležet v  uvedených mezích.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
20 Pokud je třeba, odečty musí být korigovány na poločas přeměny.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.13.  
5.3.11    Stabilita průtokové rychlosti  
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité p růtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardní ch zkušebních podmínkách s  poklesem tlaku způsobeným pouze vzduchovým o kruhem  
a vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr).  Výrobce musí specifikovat jmenovitou pr ůtokovou 
rychlost pr o použitý typ filtru. Po standardní  době náběhu vzorkovacího zařízení (30  minut) se 
indik ovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o  10 % konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než  o 10 % po dobu dalších 
100 hodin. 
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku 
sběrného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s  velmi 
nízkým poklesem tlaku. Pro tuto zkou šku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn 
průtokoměr kalibrovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2). Zařízení se 
zapne a měří se průtoková rychlost po 30  minut, 5 hodin, 20 hodin a 100  hodin provozu. Odečty musí 
být ve shodě s  požadavky.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.14.  
5.3.12    Vliv poklesu tlaku na filtru  
Protože vlivem vlastností filtru a stupněm ucpání se může zkouška od zkoušky lišit, uvažují se pouze 
měření celkového pokle su tlaku a průtokové rychlosti. Účelem této zkoušky je stanovení zvýšení 
poklesu tlaku na filtru způsobující 10  % snížení od jmenovité průtokové rychlosti vzduchu při 
normá lních podmínkách. Přijatelný minimální pokles tlaku, který může způsobit 10  % snížen í od 
jmenovité průtokové rychlosti, musí být dohodnut mezi výrobcem a uživatelem. Pro tento pokles tlaku 
se průtoková rychlost indikovaná monitorem nesmí lišit více než o 10 % od konvenční  hodnoty 
průtokové rychlosti.  
Pro tuto zkoušku musí být monitor vyb aven čistým sběrným médiem. Průtokoměr se vloží před 
monitor a  nastavitelný omezovač (například ventil) mezi průtokoměr a vstup monitoru. Kalibrované 
tlakové čidlo ( u trubice, diferenciální manometr atd.) je umístěno za sběrným médiem v  bodě 
stanoveném výr obcem, aby se měřil pokles tlaku v  monitoru způsobený průtokem vzduchu. Jmenovitá 
průtoková rychlost se měří při jmenovitém poklesu tlaku ve sběrném médiu, pak se nastavitelný 
omezovač nast aví tak, aby se dosáhlo střední hodnoty průtokové rychlosti 10  % po d jmenovitou 
průtokovou rychlostí při standardní ch zkušebních podmínkách. V  těchto podmínkách se měří 
konvenční  hodnota pr ůtokové rychlosti vzorkování.  
Při těchto podmínkách musí měřený pokles tlaku a průtoková rychlost vyhovovat požadavkům.  
Naměřená hodno ta nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.15.  
5.3.13    Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost  
Napájecí napětí se mění mezi +10  % a −12 % jmenovitého napájecího napětí.  
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakék oliv změně poklesu tlaku 
sběrného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s  velmi 
nízkým poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn 
průtokoměr kalibrovaný při měřicích podmínkách a ma jící nejistotu lepší než 3  % (k = 2). Zařízení se 
zapne a měří se průtoková rychlost při stabilním napětí, provede se záznam průtokové rychlosti. Poté 
se mění nap ájecí napětí v  definovaném rozsahu 88  % UN až 110  % UN a zároveň se provádí měření 
průtokové r ychlosti.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.16.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
21 5.3.14    Vliv kmitočtu napájecího napětí  
Kmitočet napájecího napětí se mění od 47  Hz do 51  Hz. 
Při této zkoušce je vzorkovací a detekční zařízení připojeno k  napájení se jm enovitým napětím  
a km itočtem, který se mění od 47  Hz do 51  Hz (alternativní hodnoty jsou 57  Hz až 61  Hz). Zkouška se 
provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběrného zařízení 
během zkoušky. Proto se před vzduchový okr uh umísťuje filtr HEPA s  velmi nízkým poklesem tlaku. 
Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtokoměr kalibrovaný při 
měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2).  Zaznamená se průtoková rychlost při 
jmenov itém kmitočtu a při specifikovaných mezních kmitočtech.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.17.  
5.3.15    Vnější únik  
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, ale ne vnitřního úniku kolem držáku filtru 
nebo sběrn ého zařízení.   
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové rychlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1  %. Držák filtru je osazen čistým filtrem nebo jiným záchytným 
zaříz ením. Jeden měřič se umístí před zařízení a dru hý po směru toku za držák filtru nebo jiné 
záchytné zař ízení a  bezprostředně před měřič průtokové rychlosti vestavěný v  zařízení. Provede se 
série deseti n ásledných měření ve vhodných časových intervalech (i po silném zanesení). Střední 
hodnoty průtok ových  rychlostí měřených vpředu a  vzadu se nesmí lišit více než o 5  % během 
normálního vzorkovac ího období. Pokud je třeba, provedou se korekce na rozdíly tlaku vzduchu.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.18.  
5.3.16    Teplota  okolí 
Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných 
klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může 
pracovat při vyšší teplotě.  
Detekční zařízení se ozařuje vh odným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách. Tato zkouška se obvykle provádí v  klimatizační komoře. 
Obvykle není nutné regulovat vlhkost vzduchu v  komoře, pokud zařízení není zvláště citlivé na z měny 
vlhkosti. Teplota se udržuje na obou svých mezních hodnotách dohodnutého teplotního rozsahu po 
dobu nejméně 24  hodin. Během posledních 30  minut tohoto intervalu se měří indikovaný údaj a ten 
musí být v  příslušných mezích. Navíc se indikovaný údaj měří  ve středu teplotního rozsahu uvedeného 
v tabulce 2. Pokud odečet při této střední teplotě není v  mezích 10 % vzhledem k  odečtu mon itoru při 
referenční teplotě, výrobce musí udávat rozdíl v  tomto bodě.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.19.  
5.3.17    Relativní vlhkost vzduchu  
Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných 
klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může 
pracovat při vyšší hodnotě relativní vlhkosti.  
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách. Zkouška se může provádět při jedné teplotě +35 °C  
a relativní vlhkosti vzduchu 9 0 %; dovolená odchylka 10 % údaje je dodatečná k  dovolené odchylce 
způsobené samotnou teplotou.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.20.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
22 5.4    Zkoušky elektromagnetické kompatibility  (EMC)  
Zkoušky EMC se provádí s  monitorem  aerosolů  v zapojení podle specifikace výrobce.  Tyto zkoušky 
musí prokázat, že monitor aerosolů  je ve shodě s  požadavky příslušného zvláštního právního 
předp isu2. 
5.4.1     Odolnost proti elektrostatickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se z kouší na přístroji v  zapnutém stavu, a to kontaktním  
výbojem 6  kV a vzduchovým výbojem 8  kV. Výboje se aplikují na vodivé  povrchy  a spojovac í desky.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.2   Odolnost proti vysokofrekvenčním elektromagnetickým polím  
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu poli se zkouší na zapnutém přístroji  
v kmitočt ovém pásmu 80  MHz až 3  000 MHz s intenzitou pole 10  V/m. Amplitudová modulace 80  % 
AM/1  kHz sin.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.3   Odolnost proti rychlým přechodovým jevům  
Odolnost proti opakovaným rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám  impulzů se zkouší na 
zapnutém přístroji. Zkušební napětí ±0,5  kV, ±1 kV a ±2  kV je aplikováno vazebním obvodem do 
napájecích, zemních a signálových vstupů/výstupů.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překroč it meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.4   Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu  
Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu se zkouší aplikací zkušebního napětí ±0,5  kV, ±1 kV  
a ±2 kV mezi napájecí vodiče.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušc e přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.5   Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčním i poli  
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli se zkouší na 
zapn utém přístroji v  kmitočtovém pásmu 150  kHz až 80  MHz. Amplituda modulace 80  % AM/1  kHz, 
úroveň napětí 10  V. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.6   Odolnost proti rušení  tlumenou oscilační vlnou  
Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou  se zkouší na zapnutém přístroji  aplikací tlumené 
oscilační vlny na napájecích, signálních a ovládacích vstupech/výstupech monitoru . Zkušební úroveň 
je definovaná jako napětí prvního vrcholu (maximum nebo minimum) na zkušebním tvaru vlny a je 
nesymetricky 2  kV, symetricky 1  kV pro pomalou tlumenou oscilační vlnu 100  kHz a 1  MHz, pro 
rychlou tlumenou oscilační vlnu 3  MHz, 10  MHz nebo 30  MHz je 2  kV nesymetricky.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
23 5.4.7   Odolnost proti krátkodobým poklesům napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí  
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí se zkouší na zapnutém přístroji aplikací poklesu napětí na úroveň 0  % Ut po dobu 10  ms.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.8   Měření rušivého svorkového napětí  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedených v  tabulkách 4 a 5. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením ru šivého svorkového napětí na napájecích, signálních a ovládacích 
vstupech/výstupech monitoru . Pokud ú daj měřicí ho přijímače kolísá v  blízkosti mezí, musí se údaj 
sledovat alespoň 15 s ekund  na každém měřicí m kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s  výjimkou 
náhodných krátkých extrémních hodnot, které se zanedbávají.  
Meze rušivého napětí na síťových svork ách jsou uvedeny v tabulce 4.  
Tabulka 4  – Meze pro rušení šířené vedením na síťových svorkách  
Rozsah kmitočtu  
(MHz ) Meze dB  (µV)  
Kvazivrcholové  Střední  
0,15 až 0,50  79 66 
0,50 až 30  73 60 
POZNÁ MKA   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze . 
Meze rušivého napětí na signálních vstupech/výstupech jsou uvedeny v tabulce 5.  
Tabulka 5  – Meze pro rušení šířené vedením na signálních vstupech /výstupech  
Rozsah kmitočtu  
(MHz ) Meze napětí dB  (µV)  Meze proudu dB  (µA)  
Kvazivrcholové  Střední  Kvazivrcholové  Střední 
0,15 až 0,50  97 až 87  84 až 74  53 až 43  40 až 30  
0,50 až 30  87 74 43 30 
POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze . 
5.4.9  Měření rušivého elektromagnetického pole (vyzařovaného vysokofrekvenčního rušení)  
Zkoušený monitor musí vyhově t mezím rušení uvedených v  tabulce 6. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením vyzařovaného elektromagnetického pole ve vzdálenosti 10 m etrů. Pokud 
údaj měřicí ho přijímače kolísá v  blízkosti mezí, musí se údaj sledovat alespoň 15 s ekund  na každém 
měřicím kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s  výjimkou náhodných krátkých extrémních 
hodnot, které se zanedbávají.  
Tabulka 6  – Meze rušení šířené ho záření v  měřicí  vzdálenosti 10 m  
Rozsah km itočtu  
MHz  Kvazivrcholové  meze  
dB (µV/m)  
30 až 230  40 
230 až 1 000 47 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
24 POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze . 
6   Prvotní ověření  
6.1   Všeobecně  
Při prvotním ověření se prov ádějí  následující zkoušky:  
a) vizuální  prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) změna detekční účinnosti jako funk ce energie záření beta (monitory aerosolů beta) ; 
e) odezv y na okolní záření gama ; 
f) přetížení m; 
g) statistické fluktuace ; 
h) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
i) stabilit y průtokové rychlosti ; 
j) vlivu teploty  okolí . 
6.2   Vizuální prohlídka  
Prohlídka se provádí podle článku 5.2  
6.3   Funkční zkoušky  
6.3.1    Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1.  
6.3.2    Zkouška linearity přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2.  
6.3.3   Zkouška změna detekční účinnosti jako funkce ene rgie záření beta  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.3.  
6.3.4   Zkouška odezvy na okolní záření gama  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5.  
6.3.5   Zkouška přetížení  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7.  
6.3.6   Zkouška statistických fluktuací  
Zkouška se  provádí podle článku 5.3.9.  
6.3.7   Zkouška dlouhodobé stability  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.10 . 
6.3.8   Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.11 . Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
25 6.3.9   Zkouška vlivu teploty  okolí  
Zkouška se provád í podle článku 5.3.16 . 
7   Následné ověření  
7.1   Všeobecně  
Při prvotním ověření se prov ádějí  následující zkoušky:  
a) vizuáln í prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) přetížení m; 
e) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
f) stabilit y průtokové rychlosti . 
7.2   Vizuální prohlídka  
Prohlídka se provádí podle článku 5.2  
7.3   Funkční zkoušky  
7.3.1   Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1.  
7.3.2   Zkouška linearity přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2.  
7.3.3   Zkouška přetížení  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7.  
7.3.4   Zkouška dlouhodobé stability  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.10 . 
7.3.5   Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.11 . 
8   Přezkoušení měřid la 
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena 
jeho nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní 
dvojnásobek  největších dovolených chyb dle kapitoly 7.  
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další techn ické normy nebo technické dokumenty 
mezinárodních , popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
26 podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k  příslušnému opatření o známí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně 
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek 
stanovených tímto opatřením  obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, 
k nimž se tyto normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešen ím garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů.  
II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné pov ahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování 
stanovených měřidel – „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z 
jaderných zařízení, ze zaří zení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikací 
radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v 
důsledku výpustí - měřidla ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních aerosolů včetně 
transuranových aerosolů v plynných výpustech jaderných zařízení “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanov ených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému 
ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 20 15 o postupu při poskytování informací v oblasti 
technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
 
III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným 
po této lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomín ky podávají v  písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  37 odst.  l SprŘ musí být patrno, kdo 
připomínky činí, vůči kterému opatření obecné povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními 
předpisy nebo nesprávnost opa tření obecné povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českého metrologického 
institutu, Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návr h opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C074 -16 
27  
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Klenovský  
 generální ředitel  
 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
Vyvěšeno dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  .............. ......................................  
 
Sejmuto dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí:  ....................................................