LAKI KASVINJALOSTAJANOIKEUDESTA 22.12.2009/1279  
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:  
1 luku  
Yleiset säännökset  
1 § 
Soveltamisala  
Tätä lakia sovelletaan kasvinjalostajan oikeuden ( kasvinjalostajanoikeus ) suojaamiseen. 
Kasvinjalostajanoikeus voidaan myöntää kaikkien kasvitieteellisten sukujen ja lajien 
lajikkeisiin.  
2 § 
Euroopan yhteisön lainsäädäntö  
Euroopan yhteisön kasvinjalostajanoikeuksista säädetään yhteisön 
kasvinjalostajanoikeuksista annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2100/94.  
Yhteisön kasvinjalostajanoikeuden hal tijalla on sama suoja kuin kasvinjalostajanoikeuden 
haltijalla tämän lain mukaan, jollei laissa toisin säädetä.  
3 § 
Määritelmät  
Tässä laissa tarkoitetaan:  
1) johdannaislajikkeella  lajiketta, joka on saatu aikaan käyttämällä olennaisesti hyväksi 
suojattua lajiketta;  
2) kasvinjalostajanoikeudella  jalostajan yksinoikeutta lajikkeen ammattimaiseen 
hyväksikäyttämiseen sen mukaan kuin tässä laissa sä ädetään; kasvinjalostajanoikeus koskee 
myös:  
a) lajikkeita, jotka eivät selvästi eroa suojatusta lajikkeesta;  
b) johdannaislajiketta, jos lajike ei itse ole johdannaislajike; ja  
c) lajikkeita, joiden tuottaminen vaatii suojatun lajikkeen toistuvaa käyttöä;  
3) kasvinjalostajanoikeuden haltijalla  lajikkeen jalostajaa tai sitä, jolle hänen oikeutensa on 
siirtynyt; kasvinjalostajanoikeuden haltijaksi katsotaan se, joka viimeksi on merkitty 22 §:ssä 
tarkoitettuun kasvinjalostajanoikeusrekisteriin kasvinjalostaja noikeuden haltijaksi, jollei 
muuta näytetä;  4) lajikkeella  yhteen ainoaan alimpaan tunnettuun kasvitieteelliseen taksoniin kuuluvaa 
kasviryhmää, joka voidaan:  
a) määritellä tietyn perimätyypin tai perimätyyppiyhdistelmän ominaispiirteiden kuvauksen 
peruste ella; 
b) erottaa kaikista muista kasviryhmistä vähintään yhden ominaispiirteen perusteella; ja  
c) katsoa kokonaisuudeksi sillä perusteella, että sitä voidaan lisätä ilman, että se muuttuu;  
5) hybridillä  perinnöllisesti toisistaan poikkeavien vanhempien jälkeläistä;  
6) lisäysaineistolla  kaikkia niitä kasvinosia, joita voidaan käyttää kasvien lisäämiseen;  
7) lajikkeen aineistolla : 
a) lajikkeen lisäysaineistoa;  
b) lajikkeen viljelykseltä korjattua satoa, ko konaisia kasveja ja kasvinosia; ja  
c) kaikkea korjatusta sadosta välittömästi valmistettua tuotetta;  
8) markkinoinnilla  myymistä tai muuta luovuttamista korvausta vastaan, varastoimista 
myyntitarkoituksessa, myyntiin tarjoamista, luovuttamista vastikkeetta  kaupallisessa 
hyödyntämistarkoituksessa sekä asettamista saataville maksua vastaan tai ilmaiseksi 
Euroopan unionin markkinoilla unionin alueella tapahtuvaa jakelua tai käyttöä varten.  
2 luku  
Kasvinjalostajanoikeus  
4 § 
Kasvinjalostajanoikeuden sisältö  
Kasvinjalostajanoikeuden haltijalla on yksinoikeus hyödyntää lajikkeen lisäysaineistoa 
ammattimaisessa tuottamisessa ja markkinoinnissa.  
Seuraava t lisäysaineistoa koskevat toimenpiteet edellyttävät kasvinjalostajanoikeuden haltijan 
lupaa hänen määräämillään ehdoilla:  
1) lisäys;  
2) kunnostus lisäystarkoituksiin;  
3) markkinointi, vienti ja tuonti; ja  
4) varastointi 1 –3 kohdassa mainittuihin tarkoituk siin käytettäväksi.  Sadolle, joka on saatu käyttämällä suojatun lajikkeen lisäysaineistoa luvattomasti, ei saa 
suorittaa 2 momentissa mainittuja toimenpiteitä ilman kasvinjalostajanoikeuden haltijan 
lupaa, jos kasvinjalostajanoikeuden haltijalla ei ole oll ut kohtuullista mahdollisuutta käyttää 
oikeuttaan kyseiseen lisäysaineistoon.  
5 § 
Kasvinjalostajanoikeuden rajoitukset  
Kasvinjalostajanoikeus  ei rajoita lajikkeen käyttämistä:  
1) yksityisluonteisesti muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin;  
2) koe - ja tutkimustarkoituksiin;  
3) uusien lajikkeiden jalostamiseksi;  
4) 6 §:ssä säädetyin edellytyksin oman tilan kylvösiementuotantoon.  
6 § 
Oikeus suojatun lajikkeen viljelyyn ja velvollisuus maksaa siitä korvaus  
Viljelijällä on oikeus korvausta maksamalla käyttää ja tuottaa lis äystarkoituksiin 
hallinnassaan olevalla tilalla suojattujen lajikkeiden lisäysaineistoa. Tämä oikeus koskee 
hybridejä lukuun ottamatta seuraaviin kasvilajeihin kuuluvien lajikkeiden viljelyä: kaura, 
ohra, ruis, vehnä, ruisvehnä, rypsi, rapsi, pellava, hern e, härkäpapu, peruna ja tattari.  
Korvauksen on oltava selvästi pienempi kuin lajikkeen lisäysaineiston markkinoinnissa 
perittävä rojalti. Kasvinjalostajanoikeuden haltijalle maksettavan kohtuullisen korvauksen 
määrästä voidaan tehdä sopimus kasvinjalostaja noikeuden haltijan ja viljelijän tai heitä 
edustavien järjestöjen kesken. Jos sopimusta ei ole tehty tai sitä ei sovelleta, viljelijällä on 
velvollisuus maksaa kasvinjalostajanoikeuden haltijalle korvaus, joka on 50 prosenttia 
lajikkeen lisäysaineiston mar kkinoinnissa perittävästä summasta.  
Viljelijällä, jonka hallinnassa oleva peltopinta -ala on alle 10 hehtaaria, on oikeus korvausta 
maksamatta käyttää suojatun lajikkeen lisäysaineistoa 1 momentissa tarkoitetulla tavalla. 
Suojatun perunalajikkeen viljelystä  on tällaisessa tapauksessa kuitenkin maksettava korvaus, 
jos lajikkeen viljelyala on suurempi kuin kaksi hehtaaria tai varhaisperunan katteenalaisessa 
viljelyssä suurempi kuin yksi hehtaari.  
Viljelijä on velvollinen antamaan pyydettäessä viranomaiselle ja  kasvinjalostajanoikeuden 
haltijalle maksuvelvollisuuden toteamiseksi tarvittavan tiedon.  
7 § 
Oikeus saada suojattua lajiketta koskevia vilje lytietoja  Kasvinjalostajanoikeuden haltijalla on oikeus saada 6 §:ssä säädetyn viljelijän 
maksuvelvollisuuden toteuttamiseksi tarvittavat seuraavat tiedot maaseutuelinkeinohallinnon 
tietojärjestelmästä annetussa laissa (284/2008)  tarkoitetusta tietojärjestelmästä:  
1) viljelijän nimi ja yhteystiedot;  
2) tilatunnus;  
3) viljelijän hallinnassa oleva peltopinta -ala, jos se on suojatun perunalajikkeen osalta yli 
kaksi hehtaar ia, varhaisperunan katteenalaisen viljelyn osalta yli hehtaari tai muiden 
lajikkeiden osalta yli 10 hehtaaria;  
4) Euroopan yhteisön kasvinjalostajanoikeudella suojattujen lajikkeiden viljelyala, jos se 
ylittää alan, joka laskennallisesti tarvittaisiin 92 v iljatonnin tuottamiseen;  
5) Euroopan yhteisön kasvinjalostajanoikeudella suojattujen perunalajikkeiden viljelyala, jos 
se ylittää alan, joka laskennallisesti tarvittaisiin 185 perunatonnin tuottamiseen; sekä  
6) tämän lain perusteella suojattujen lajikkeide n omalla tilalla tuotetulla siemenellä kylvetyt 
viljelypinta -alat lajikkeittain.  
Kasvinjalostajanoikeuden haltija saa käyttää 1 momentin mukaisesti luovutettuja tietoja vain 
6 §:ssä tarkoitetun maksunsaantioikeutensa toteuttamiseksi. Kasvinjalostajanoikeud en 
haltijalla ei ole oikeutta luovuttaa tietoja edelleen.  
Edellytyksenä 1 momentin mukaiselle tietojen luovutukselle on, että 
kasvinjalostajanoikeuden haltija ja viljelijä tai heitä edustavat järjestöt ovat sopineet 6 §:n 
mukaisesti kasvinjalostajanoikeude n haltijalle maksettavasta korvauksesta.  
8 § 
Suojattua lajiketta koskevien viljelytietojen hävittäminen  
Kasvinjalostajanoikeuden haltijan on hävitettävä 7 §:n nojalla saadut tiedot vuoden kuluessa 
sen kalenterivuoden päättymisestä, jota koskevan 6 §:ssä tarkoitetun maksuvelvollisuuden 
toteuttamiseksi tiedot on luovutettu.  
9 § 
Kasvinjalostajanoikeuden sammuminen  
Kasvinjalostajanoikeus ei koske toimia, jotka liittyvät suojatun lajikkeen tai 3 §:n 7 kohdan 
a–c alakohdassa tarkoitettujen lajikkeiden aineiston markkinointiin Suomessa, el lei näitä 
toimenpiteitä tehdä:  
1) lajikkeen lisäämisen tarkoituksessa; tai  
2) tarkoituksessa viedä lajikkeen aineistoa sellaiseen maahan, jossa ei suojata sen kasvisuvun 
tai -lajin lajikkeita, johon lajike kuuluu, jollei viety aineisto ole tarkoitettu kulu tukseen.  3 luku  
Kasvinjalostajanoikeuden myöntämisen edellytykset  
10 § 
Hakijaa koskevat edellytykset  
Kasvinjalostajanoikeutta voi hakea luonnollinen henkilö, oikeushenkilö ja oikeushenkilöihin 
niitä koskevan lainsäädännön mukaisesti rinnastettava toimielin. Kaksi tai useampi henkilö 
voivat yhdessä hakea kasvinjalostajanoikeutta.  
Jos muu kuin lajikkeen jalostaja hakee kasvinjalostajanoikeut ta, hänen on osoitettava 
oikeutensa lajikkeeseen.  
11 § 
Lajiketta koskevat edellytykset  
Kasvinjalostajanoikeus myönnetään, jos lajike on uusi,  muista tunnetuista lajikkeista 
erottuva, kasvustoltaan yhtenäinen ja tuntomerkeiltään pysyvä.  
Lajiketta ei pidetä uutena, jos lajikkeen lisäysaineistoa tai satoa on kasvinjalostajanoikeuden 
haltijan suostumuksella myyty tai muulla tavoin luovutettu hyödyn tämistarkoituksessa:  
1) Suomessa kauemmin kuin yhden vuoden ajan ennen hakemuksen jättämistä;  
2) ulkomailla kauemmin kuin kuusi vuotta ennen hakemuksen jättämistä, kun kyseessä on 
puu tai viiniköynnös; tai  
3) ulkomailla kauemmin kuin neljä vuotta, kun kyse essä on muu kuin 2 kohdassa tarkoitettu 
kasvi.  
Kasvinjalostajanoikeutta ei saa myöntää, jos lajikkeella on yhteisön 
kasvinjalostajanoikeuksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 mukainen 
yhteisön suoja.  
4 luku  
Kasvinjalostajanoikeuden hyväksymin en 
12 § 
Toimivaltainen viranomainen  
Kasvinjalostajanoikeuden hyväksymisestä, rekisteröimisestä, julkaisemisesta ja 
kasvinjalostajanoikeusrekisterin ylläpidosta vastaa Elintarviketurvallisuusvirasto ( Evira ). 
13 § Hakemus  
Hakemus kasvinjalostajanoikeuden myö ntämiseksi tehdään kirjallisesti Eviralle suomen, 
ruotsin tai englannin kielellä. Hakemuksessa on esitettävä:  
1) kasvinjalostajanoikeuden hakijan ja mahdollisen asiamiehen nimi, yhteystiedot, 
henkilötunnus tai yritys - ja yhteisötunnus, kotipaikka sekä jalo stajan nimi ja yhteystiedot;  
2) ehdotus lajikenimeksi ja selvitys lajikenimen käytöstä sekä jalostajan tunnus;  
3) kasvisuku ja -laji; 
4) tiedot lajikkeen alkuperästä, suojauksesta toisessa valtiossa ja koetuloksista;  
5) tiedot siitä, haetaanko etuoikeutta,  sekä siitä, missä ja milloin aikaisemmat hakemukset on 
tehty;  
6) vakuutus, ettei lajiketta ole markkinoitu 11 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla ennen 
hakemuksen jättämistä; sekä  
7) selvitys siitä, onko lajike geenitekniikkalain (377/1995)  tai muuntogeenisistä 
elintarvikkeista ja rehuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1829/2003 mukaisesti hyväksytty.  
Hakemuspäiväksi merkitään se päivä , jona hakemusasiakirjat on toimitettu Eviralle ja 
hakemusmaksu on maksettu. Hakemuksessa on oltava vähimmäistietoina hakemuspäivän 
saamiseksi hakijan nimi ja yhteystiedot, kasvisuku ja -laji, lajikenimi ja jalostajan tunnus.  
Jos hakija ei ole toimittanut kaikkia 1 momentissa tarkoitettuja tietoja, Eviran on kehotettava 
hakijaa korjaamaan hakemuksessa olevat puutteet määräajassa. Mikäli hakija ei korjaa 
puutteita määräajassa, jätetään hakemus tutkimatta.  
Tutkimatta jätetty hakemus otetaan käsiteltäväksi, jo s hakija kuukauden kuluessa Eviran 
antaman määräajan päättymisestä sitä pyytää sekä ryhtyy toimenpiteisiin puutteellisuuden 
korjaamiseksi ja saman ajan kuluessa suorittaa uudelleenkäsittelymaksun.  
Jos ehdotettu lajikenimi voidaan sekoittaa sellaiseen lajik keen aineistoa tai sen kaltaisia 
tavaroita koskevaan tavaramerkkiin, nimeen, toiminimeen tai muuhun tunnusmerkkiin, johon 
hakijalla on yksinoikeus, hakemukseen on liitettävä rekisteriote Patentti - ja 
rekisterihallitukselta siitä, että tavaramerkki, nimi, t oiminimi tai muu tunnusmerkki on 
poistettu asianomaisesta rekisteristä. Jos tällaista tunnusmerkkiä ei ole rekisteröity, hakijan on 
liitettävä hakemukseen selvitys siitä, että hän on luopunut tai on valmis luopumaan 
oikeudestaan käyttää tätä tunnusmerkkiä.  
Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä 1 
momentissa säädetyistä hakemuksessa esitettävistä tiedoista.  
14 § Väliaikainen suoja  
Hakemuspäivästä alkaa väliaikainen suoja, joka jatkuu, kunnes kasvinjalostajanoikeus on 
myönnetty. Väliaikaista suojaa ei ole, jos kasvinjalostajanoikeutta ei myönnetä.  
15 § 
Etuoikeus  
Kasvinjalostajanoikeushakemusten etuoikeus määräytyy hakemuspäivän perusteella. Jos 
usealla hakemuksella on sama hakemuspäivä, niiden keskinäinen etuoikeus määräytyy 
hakemuksen saapumisaja n perusteella. Jos etuoikeutta ei voida ratkaista saapumisajan 
perusteella, hakemuksilla on sama etuoikeus.  
Jos kasvinjalostajanoikeuden hakija on hakenut aikaisemmin kasvinjalostajanoikeutta uusia 
kasvilajikkeita suojaavan kansainvälisen liiton tai Maailm an kauppajärjestön jonkin jäsenen 
toimivaltaan kuuluvalla alueella, on hakemus, jos se tehdään 12 kuukauden kuluessa siitä, 
kun aikaisempi hakemus jätettiin, katsottava tehdyksi täällä samanaikaisesti.  
Edellytyksenä 2 momentin mukaiselle etuoikeuden määräy tymiselle on, että etuoikeutta 
nimenomaisesti vaaditaan hakemusta tehtäessä ja jäljennökset lajiketta koskevasta 
aikaisemmasta hakemuksesta ja siihen liittyvistä asiakirjoista toimitetaan Eviralle kolmen 
kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä. Jäljennö sten tulee olla sen viranomaisen 
oikeaksi todistamia, joka vastaanotti ensimmäisen kyseistä lajiketta koskevan hakemuksen.  
Hakijan tulee toimittaa Eviralle kahden vuoden kuluessa 2 momentin mukaisen etuoikeuden 
voimassaoloajan päätyttyä hakemuksen käsittel yä varten tarpeelliset tiedot, asiakirjat ja 
aineistot. Jos ensimmäinen hakemus on hylätty, hakijalle on myönnettävä riittävä aika 
toimittaa Eviralle hakemuksen käsittelyä varten tarvittavat tiedot, asiakirjat ja aineistot.  
Maa- ja metsätalousministeriön a setuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä etuoikeutta 
koskevan pyynnön esittämisestä.  
16 § 
Hakemuksen julkaiseminen  
Eviran on varattava y leisölle mahdollisuus hakemusta koskevien väitteiden tekemiseen 
julkaisemalla hakemuksen tunnistetiedot.  
Hakemusta koskevat väitteet on tehtävä Eviralle kirjallisesti kolmen kuukauden määräajassa 
hakemuksen julkaisemisesta.  
Maa- ja metsätalousministeriön a setuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä hakemuksen 
julkaisemisesta ja julkaistavista tunnistetiedoista.  
17 § 
Väite paremmasta oikeudest a Jos joku väittää, että hänellä on parempi oikeus lajikkeeseen kuin hakijalla, hänen on tehtävä 
siitä kirjallinen vaatimus Eviralle. Jos asia on epäselvä, Eviran tulee välipäätöksellä kehottaa 
häntä nostamaan määräajassa kanteen tuomioistuimessa. Jos kannetta ei nosteta määräajassa, 
väite jätetään ottamatta huomioon, mistä on mainittava välipäätöksessä.  
Jos tuomioistuimessa on vireillä riita paremmasta oikeudesta lajikkeeseen, hakemuksen 
käsittely on keskeytettävä, kunnes asia on lopullisesti ratkaistu . 
18 § 
Hakemuksen siirtäminen  
Jos joku näyttää Eviralle, että hänellä on parempi oikeus lajikkeeseen kuin hakijalla, Eviran 
tulee hänen vaati muksestaan siirtää hakemus hänelle. Siirronsaajan on samalla suoritettava 
hakemusmaksu.  
Ennen kuin siirtovaatimus on lopullisesti ratkaistu, hakemusta ei saa jättää tutkimatta, 
hyväksyä, hylätä tai peruuttaa.  
19 § 
Lajikkeen tutkiminen  
Evira järjestää lajikkeen tutkimisen hakijan pyynnöstä kansainvälisten menetelmien mukaan 
sen selvittämiseksi, onko lajike erottuva, yhtenäinen ja pysyvä, jollei tutkimista ole pidettävä 
erityisistä syistä tarpeettomana.  
Hakijan on toimitettava tarvittava lajikkeen aineisto ja tarpeelliset muut tiedot Eviralle tai 
tutkimuksen suorittavalle taholle.  
20 § 
Päätös kasvinjalostajanoikeudesta  
Evira selvittää väitteiden tekemiseen varatun ajan jälkeen, täyttääkö lajike 11 §:ssä asetetut 
vaatimukset, sekä tekee päätöksen kasvinjalostajanoikeuden hyväksymisestä.  Hakemusta 
koskevat päätökset ja peruutukset julkaistaan ja hyväksyttyjä hakemuksia koskevat päätökset 
merkitään 22 §:ssä tarkoitettuun kasvinjalostajanoikeusrekisteriin.  
21 § 
Voimassaolo  
Kasvinjalostajanoikeus on voimassa siitä päivästä, jona Evira on tehnyt 
hyväksymispäätöksen. Oikeus voidaan pitää voimassa 30 vuotta hyväksymispäätöstä 
seuraavan vuoden alusta maksamalla vuosimaksu kalenterivu osittain tammikuun loppuun 
mennessä.  
Kasvinjalostajanoikeuden voimassaolo päättyy, jos hakijalle myönnetään yhteisön 
kasvinjalostajanoikeus suojattuun lajikkeeseen.  22 § 
Kasvinjalostajanoikeusrekisteri  
Eviran pitämään kasvinjalostajanoikeusrekisteriin merkitään hyväksytyistä 
kasvinjalostajanoikeuksista seuraavat tiedot:  
1) kasvinjalostajanoikeuden rekisterinumero;  
2) kasvinjalostajanoikeuden ha ltijan ja mahdollisen asiamiehen nimi ja yhteystiedot, yritys - ja 
yhteisötunnus, kotipaikka, ilmoitus asiamiehen vaihtumisesta sekä jalostajan nimi ja 
yhteystiedot;  
3) mihin kasvisukuun ja -lajiin lajike kuuluu sekä lajikekuvauksen tunnistetiedot;  
4) hyväk sytty lajikenimi, lajikenimiehdotuksen päivämäärä ja jalostajan tunnus;  
5) hakemuspäivämäärä, hakemusnumero ja julkaisupäivämäärä sekä 
kasvinjalostajanoikeuden hyväksymispäivämäärä;  
6) myönnetty etuoikeus ja valtio, jossa lajiketta koskeva aikaisempi hakem us on tehty, sekä 
hakemuspäivä, jolloin hakemus on tehty;  
7) vuosimaksun maksaminen;  
8) myönnetty pakkolupa tai vastavuoroinen pakkolupa ja käyttölupa;  
9) panttioikeus;  
10) Eviran lainvoimaa vailla olevat päätökset, muutoksenhaut, ulosmittaukset, takavarikkoon 
asettamiset ja tuomioistuinten asiassa tekemät päätökset;  
11) kasvinjalostajanoikeuden päättymispäivä.  
Jos merkinnän tekemistä rekisteriin ei voida välittömästi ratkaista, tulee rekisteriin merkitä, 
että merkinnän tekemistä on pyydetty.  
Kasvi njalostajanoikeusrekisteriin ja rekisterin asiakirjoihin sovelletaan muilta osin 
maaseutuelinkeinohallinnon tietojärjestelmästä annettua lakia.  
Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä rekisteriin 
tehtävien 1 momentin m ukaisten merkintöjen sisällöstä.  
23 § 
Merkinnän poistaminen rekisteristä  
Jos näytetään, että rekisteriin merkitty käyttölupa, panttioikeus ta i pakkolupa on lakannut, 
merkintä on poistettava rekisteristä.  Luonnollisen henkilön 22 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetut henkilötiedot poistetaan 
rekisteristä viimeistään kymmenen vuoden kuluessa siitä, kun kasvinjalostajanoikeuden 
voimassaolo on laka nnut. Rekisteriin talletettujen tietojen poistamiseen sovelletaan, mitä 
henkilötietolaissa (523/1999)  säädetään tai sen nojalla päätetään.  
Rekisteristä poistettujen ti etojen arkistoinnista säädetään arkistolaissa (831/1994) . 
5 luku  
Lajikenimi  
24 § 
Lajikenimen valinta ja käyttäminen  
Lajike tulee voida erottaa lajikenimen perusteella muista saman tai lähisukuisen lajin 
lajikkeista.  
Lajikkeen nimeä ei saa hyväksyä, jos se on sekoitettavissa tavaramerkkiin, nimeen, 
toiminime en tai muuhun tunnusmerkkiin, johon muulla kuin hakijalla on suoja siten, että 
tämä toisella oleva suoja on esteenä lajikenimen rekisteröinnille.  
Kun suojatun lajikkeen lisäysaineistoa markkinoidaan, siitä on käytettävä sen hyväksyttyä 
lajikenimeä. Hyväksy ttyä lajikenimeä on käytettävä vielä senkin jälkeen, kun 
kasvinjalostajanoikeuden voimassaoloaika on päättynyt tai oikeus on muuten lakannut.  
Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä lajikenimen 
valinnasta ja lajikenime n käyttämisestä.  
25 § 
Lajikenimen kumoaminen ja lajikkeen uudelleen nimeäminen  
Eviran on kumottava hyväksytty lajikenimi, jos:  
1) lajikenimi on hyväksytty tämän lain vastaisesti ja este hyväksymiselle on edelleen 
olemassa;  
2) kasvinjalostajanoikeuden haltija niin vaatii ja osoittaa siihen perustellun syyn; tai  
3) joku esittää oikeuden päätöksen, jossa kielletään nimen käyttäminen lajikkeesta.  
Eviran on ilmoitettava kasvinjalostajanoikeuden haltijalle lajikenimen 
kumoamisvaatimuksesta ja kehotettava tätä esittämään uusi ehdotus lajikenimeksi 30 päivän 
kuluessa siitä, kun hän on saanut tiedon vaatimuksesta.  
Eviran on tutkittava uutta nimeä koske va ehdotus. Kun Evira on hyväksynyt uuden nimen, se 
on julkaistava ja rekisteröitävä.  Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan antaa tarkempia säännöksiä lajikenimen 
kumoamisesta ja muuttamisesta.  
6 luku  
Kasvinjalostajanoikeuden lakkaaminen, mitä ttömäksi julistaminen ja menetetyksi 
määrääminen  
26 § 
Kasvinjalostajanoikeuden lakkaaminen  
Evira toteaa päätöksellään kasvinjalostajanoikeude n lakanneeksi, jos 
kasvinjalostajanoikeuden haltija ilmoittaa Eviralle kirjallisesti luopuvansa 
kasvinjalostajanoikeudestaan.  
Jos vuosimaksua ei ole maksettu 21 §:n mukaisesti, Eviran on kehotettava 
kasvinjalostajanoikeuden haltijaa maksamaan vuosimaksu Ev iran antamassa määräajassa 
uhalla, että kasvinjalostajanoikeus lakkaa. Jos kasvinjalostajanoikeuden haltija ei ole 
maksanut maksua annetussa määräajassa, Evira toteaa päätöksellään 
kasvinjalostajanoikeuden lakanneeksi.  
Jos kasvinjalostajanoikeus on ulosmit attu tai siihen on olemassa rekisteriin merkitty 
panttioikeus tai riita kasvinjalostajanoikeuden siirtämisestä on vireillä, 
kasvinjalostajanoikeutta ei saa lakkauttaa niin kauan kuin ulosmittaus tai panttioikeus on 
voimassa tai riitaa ei ole lopullisesti r atkaistu.  
27 § 
Mitättömäksi julistaminen  
Tuomioistuimen on julistettava kasvinjalostajanoikeus mitättömäksi, jos oikeutta 
myönnettäessä:  
1) lajikkeen erotettavuutta tai uutuutta koskevia edellytyksiä ei ole ollut olemassa;  
2) lajikkeen yhtenäisyyttä tai pysyvyyttä koskevia edellytyksiä ei ole ollut olemassa ja päätös 
kasvinjalostajanoikeuden hyväksymisestä on oleellisilta osin perustunut hakij an toimittamiin 
tietoihin.  
Tuomioistuimen on julistettava kasvinjalostajanoikeus mitättömäksi, jos oikeus on myönnetty 
hakijalle, joka ei ole oikeutettu siihen, ellei Evira siirrä kasvinjalostajanoikeutta sille, joka on 
siihen oikeutettu.  
3 momentti on kum ottu L:lla 31.1.2013/115 . 
28 § 
Menetetyksi määrääminen  Evira määrää kasvinjalostajanoikeuden menetetyksi, jos:  
1) kasvinjalostajanoikeuden haltija ei kykene tuottamaan lajikkeen lisäysaineistoa, jonka 
tuntomerkit vastaavat suojatun lajikkeen tuntomerkkejä;  
2) kasvinjalostajanoikeuden haltija ei toimita Eviran kehotuksesta määräajassa lajikkeen 
lisäysaineistoa, asiakirjoja ja muita tietoja, jotka ovat tarpeen sen selvittämiseksi, 
ylläpidetäänkö lajiketta asianmukaisesti; tai  
3) lajikenimi on kumottu kasvinjalostajanoikeuden hyväksymisen jälkeen ja 
kasvinjalostaj anoikeuden haltija ei ehdota uutta hyväksyttävää lajikenimeä.  
29 § 
Kasvinjalostajanoikeuden päättymisen rekisteröinti  
Kasvinjalostajanoikeus merkitään päättyneeksi rekisteriin:  
1) jos kasvinjalostajanoikeus on lakannut 26 §:n mukaisesti;  
2) jos kasvinjalostajanoikeus on julistettu tuomioistuimen lainvoiman saaneella päätöksellä 
mitättömäksi 27 §:n mukaisesti;  
3) jos se on määrätty Eviran päätök sellä menetetyksi 28 §:n mukaisesti; tai  
4) voimassaoloajan päätyttyä 21 §:n mukaisesti.  
7 luku  
Käyttö - ja pakkolupa sekä vastavuoroinen pakkolupa  
30 § 
Käyttölupa  
Jos kasvinjalostajanoikeuden haltija on antanut toiselle oikeuden ammattimaisesti käyttää 
suojattua lajiketta ( käyttölupa ), tämä saa luovuttaa oikeutensa edelleen ainoastaan, jos niin on 
sovittu.  
Jos käyttölupa kuuluu yritykselle, se saadaan luovuttaa yrityksen luovutuksen yhteydessä, 
jollei muuta ole sovittu.  
Jos kasvinjalostajanoikeuden haltija ilmoittaa luopuvansa kasvinjalostajanoikeudestaan ja 
rekisteriin on merkitty lajiketta koskeva käyttölupa, Eviran on ilmoitettava asiasta 
käyttöluvan haltijalle kohtuullisen ajan varaamiseksi tämän oikeuksien valvomiseksi ennen 
kuin Evira toteaa päätöksellään kasvinjalostajanoikeuden lakanneeksi.  
31 § 
Pakkolupa  Jos rekisteröidyn lajikkeen lisäysaineistoa ei tuoteta markkinoille yleisen edun kannalta 
kohtuullisin ehdoin ja elintarvikehuollon yleisiin tarpeisiin nähden riittävästi, voi se, joka 
haluaa käyttää lajiketta ammattimaisesti  Suomessa, saada siihen pakkoluvan, jollei 
kasvinjalostajanoikeuden haltijan menettelyyn ole hyväksyttävää syytä. Pakkolupa sisältää 
myös oikeuden saada kasvinjalostajanoikeuden haltijalta tarpeellinen määrä lajikkeen 
lisäysaineistoa.  
Pakkolupa voidaan myö ntää vain sille, jolla katsotaan olevan edellytykset hyväksyttävällä 
tavalla ja pakkoluvassa määrättävillä ehdoilla käyttää hyväksi kasvinjalostajanoikeuden 
kohteena olevaa lajiketta. Pakkolupa ei estä kasvinjalostajanoikeuden haltijaa itse 
käyttämästä oik euttaan tai antamasta lajikkeen käyttölupaa.  
Pakkoluvan myöntää tuomioistuin, joka määrää, missä laajuudessa suojattua lajiketta saa 
käyttää, sekä vahvistaa vastikkeen ja muut pakkoluvan ehdot. Tuomioistuin voi 
kasvinjalostajanoikeuden haltijan vaatimukses ta kumota pakkoluvan tai vahvistaa sille uudet 
ehdot, jos oleellisesti muuttuneet olosuhteet sitä edellyttävät.  
32 § 
Vastavuoroinen pakkolupa  
Jos bioteknologisen keksinnön patentin haltija ei voi hyödyntää patenttia loukkaamatta 
lajiketta koskevaa aiempaa kasvinjalostajanoikeutta, hän voi hakea asianmukaista korvausta 
vastaan pakkolupaa tuomioistuimelta kyseisen oikeuden suojaaman lajikkeen muu lla kuin 
yksinoikeudella tapahtuvaa käyttöä varten. Jos patentin haltijalle myönnetään tällainen 
pakkolupa, kasvinjalostajanoikeuden haltijalla on tällöin oikeus saada kohtuullisin ehdoin 
vastavuoroinen lupa käyttää suojattua keksintöä.  
Edellä 1 momentissa  tarkoitetun luvan hakijan on osoitettava, että hän ei ole onnistunut 
sopimusteitse saamaan lupaa kasvinjalostajanoikeuden haltijalta ja että keksintö edustaa 
huomattavaa teknistä kehitystä, johon liittyy huomattava taloudellinen etu suojattuun 
lajikkeesee n nähden.  
Patenttilaissa (550/1967)  säädetään kasvinjalostajan oikeudesta saada pakkolupa käyttää 
patentilla suojattua keksintöä.  
8 luku  
Yksityisoikeudellinen suoja  
33 § 
Loukkauksen estäminen  
Jos joku loukkaa kasvinjalostajanoikeuden tuottamaa yksinoikeutta, tuomioistuin voi kieltää 
häntä jatkamasta tai toi stamasta tekoa.  
34 § 
Keskeyttämismääräys välittäjälle  Tuomioistuin voi 33 §:ssä tarkoitettua kannetta käsitellessään kasvinjalostajanoikeuden  
haltijan vaatimuksesta määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjän 
taikka muun välittäjänä toimivan palvelun tarjoajan sakon uhalla keskeyttämään 
kasvinjalostajanoikeutta loukkaavaksi väitetyn käytön ( keskeyttämismääräys ), jolle i sitä 
voida pitää kohtuuttomana ottaen huomioon kasvinjalostajanoikeuden väitetyn loukkaajan, 
välittäjän ja kasvinjalostajanoikeuden haltijan oikeudet.  
Ennen 33 §:ssä tarkoitetun kanteen nostamista tuomioistuin voi kasvinjalostajanoikeuden 
haltijan hakemu ksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle on 1 momentissa 
mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että oikeudenhaltijan oikeuksien toteutuminen 
muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on 
haett u annettavaksi, että sille, jonka väitetään loukkaavan kasvinjalostajanoikeutta, tilaisuus 
tulla kuulluksi. Tiedoksianto sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, voidaan toimittaa 
postitse taikka telekopiota tai sähköpostia käyttäen. (31.1.2013/115)  
Tuomioistuin voi pyynnöstä antaa 2 momentissa tarkoitetun keskeyttämismääräyksen 
väliaikaisena väitettyä loukkaajaa kuulema tta, jos asian kiireellisyys sitä välttämättä vaatii. 
Määräys on voimassa, kunnes toisin määrätään. Väitetylle loukkaajalle on määräyksen 
antamisen jälkeen viipymättä varattava tilaisuus tulla kuulluksi. Kun väitettyä loukkaajaa on 
kuultu, tuomioistuimen o n viipymättä päätettävä, pidetäänkö määräys voimassa vai 
peruutetaanko se.  
Tämän pykälän nojalla annettu keskeyttämismääräys ei saa vaarantaa kolmannen oikeutta 
lähettää ja vastaanottaa viestejä. Keskeyttämismääräys tulee voimaan, kun hakija asettaa 
ulosot tomiehelle ulosottokaaren (705/2007) 8 luvun 2 §:ssä  tarkoitetun vakuuden. 
Mahdollisuudesta vapautua vakuuden asettamisesta säädetään oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 
7 §:ssä . Edellä 2 tai 3 momentin nojalla annettu keskeyttämismääräys raukeaa, jollei 33 §:ssä 
tarkoitettua kannetta nosteta tuomioistuimessa kuukauden kuluessa määräyksen antamisesta. 
(31.1.2013/115)  
Keskeyttämismääräystä vaatineen on korvattava sille, jolle määräys on annettu, samoin kuin 
väitetylle loukkaajalle määräyksen täytäntöönpanosta aiheutunut vahinko sekä asiassa 
aiheutuneet kulut, jos 33 §:ssä tarkoitettu kanne hylätään tai jätetään tutkimatta taikka jos 
asian käsittely jätetään sillensä sen vuoksi, että kantaja on peruuttanut kantee nsa tai jäänyt 
saapumatta tuomioistuimeen. Sama on voimassa, jos keskeyttämismääräys 3 momentin 
nojalla peruutetaan tai 4 momentin nojalla raukeaa. Vahingon ja kulujen korvaamista 
koskevan kanteen nostamisessa noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 12 §:ssä  
säädetään.  
35 § 
Vahvistuskanne  
Kasvinjalos tajanoikeuden haltija tai se, jolla käyttö - tai pakkoluvan perusteella on oikeus 
käyttää hyväksi kasvinjalostajanoikeuden nojalla suojattua lajiketta, voi ajaa 
vahvistuskannetta siitä, nauttiiko hän myönnetyn kasvinjalostajanoikeuden perusteella suojaa 
toista vastaan, jos asia on epäselvä ja siitä aiheutuu hänelle haittaa.  Joka käyttää tai aikoo käyttää hyväksi kasvinjalostajanoikeuden perusteella suojattua 
lajiketta, voi samoilla ehdoilla ajaa kasvinjalostajanoikeuden haltijaa vastaan 
vahvistuskannetta sii tä, onko myönnetyn kasvinjalostajanoikeuden johdosta olemassa este 
sanotulle toiminnalle.  
36 § 
Hyvitys ja vahingonkorvaus  
Joka tahallaan tai huolimattomuudesta loukkaa kasvinjalostajanoikeutta tai 24 §:n 3 
momentin säännöstä lajikenimen käyttämisestä, on velvollinen suorittamaan 
kasvinjalostajanoikeuden haltijalle kohtuullisen hyvityksen lajikkeen hyväksikäyttämisestä ja 
korvaamaan vahingon, jo ka loukkauksesta aiheutuu. Jos huolimattomuus on vähäinen, 
vahingonkorvausta voidaan sovitella.  
Jos kasvinjalostajanoikeuden loukkaus tai lajikenimen käyttämistä tarkoittavan 24 §:n 3 
momentin loukkaus ei ole tahallinen tai tehty huolimattomuudesta, loukka aja on velvollinen 
suorittamaan kohtuullisen hyvityksen lajikkeen hyväksikäyttämisestä.  
Kasvinjalostajanoikeuden loukkauksen tai lajikenimen käyttämistä tarkoittavan 24 §:n 3 
momentin loukkauksen perusteella voidaan hyvitystä ja korvausta vahingosta vaatia  
ainoastaan viiden viimeisen vuoden ajalta ennen kanteen vireillepanoa.  
Jos kasvinjalostajanoikeus on lainvoiman saaneella tuomiolla julistettu mitättömäksi, hyvitys - 
tai vahingonkorvausvelvollisuutta ei ole.  
Vahingonkorvauksesta on lisäksi voimassa, mitä vahingonkorvauslaissa (412/1974)  
säädetään.  
37 § 
Viljelijän korvausvelvollisuus  
Viljelijä, joka laiminlyö 6 §:ssä säädetyn velvoitteen, on velvollinen suorittamaan 
kasvinjalostajanoikeuden haltijalle korvausta. Korvauksen suuruus määräytyy yhteisön 
kasvinjalostajanoikeuksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 14 artiklan 3 
kohdassa säädetyn maataloutta koskevan vapautuksen soveltamista koskevista säännöistä 
komission asetuksen (EY) N:o 1768/95 mukaan.  
38 § 
Lajikkeen kasviaineiston palauttaminen  
Tuomioistuin voi oikeudenloukkauksen kärsineen kanteesta, sen mukaan kuin on 
kohtuullista, määrätä,  että lajikkeen kasviaineisto, johon oikeudenloukkaus kohdistuu, on 
luovutettava loukatulle lunastusta vastaan. Edellä sanottu ei koske sitä, joka vilpittömässä 
mielessä on saanut lajikkeen kasviaineiston tai erityisen oikeuden siihen eikä itse ole 
loukann ut kasvinjalostajanoikeutta.  Edellä 1 momentissa tarkoitettu lajikkeen kasviaineisto saadaan ottaa takavarikkoon, jos 
oikeudenloukkauksen kärsinyt on tehnyt vaatimuksen lajikkeen kasviaineiston 
luovuttamiseksi sen mukaan kuin ulosottokaaressa säädetään.  
39 § 
Väliaikaisen suojan loukkaus  
Jos joku muu kuin hakija käyttää ammattimaisesti hyväksi lajiketta ja lajikkeen 
lisäysaineistoa 14 §:ssä tark oitettuna aikana, kasvinjalostajanoikeuden loukkausta koskevia 
säännöksiä on sovellettava, jos kasvinjalostajanoikeus sittemmin myönnetään.  
Väliaikaisen suojan aikana tapahtuneesta kasvinjalostajanoikeuden loukkauksesta ei voida 
tuomita 9 luvussa tai rikos lain (39/1889) 49 luvun 2 §:ssä  tarkoitettua rangaistusta.  
Vahinko, joka on syntynyt ennen 16 §:ssä tarkoitettua hakemuksen julkaisemista, voidaan 
määrätä korvattavaks i ainoastaan 36 §:n 2 momentin mukaan.  
Jos vahingonkorvauskanne pannaan vireille vuoden kuluessa kasvinjalostajanoikeuden 
hyväksymisestä, ei 36 §:n 3 momentin säännöstä sovelleta.  
40 § 
Tuomion julkistaminen  
Tuomioistuin voi kasvinjalostajanoikeuden loukkausta koskevassa riita -asiassa kantajan 
vaatimuksesta määrätä, että vastaajan on korvattava kustannukset, jotka kantajalle aiheutuvat 
siitä, et tä hän soveltuvin toimin julkistaa tietoja lainvoimaisesta tuomiosta, jossa vastaajan on 
todettu loukanneen kasvinjalostajanoikeutta. Määräystä ei saa antaa, jos tietojen levittämistä 
on muussa laissa rajoitettu. Harkitessaan määräyksen antamista ja määräy ksen sisältöä 
tuomioistuimen tulee ottaa huomioon julkistamisen yleinen merkitys, loukkauksen laatu ja 
laajuus, julkistamisesta aiheutuvat kustannukset ja muut vastaavat seikat.  
Tuomioistuin määrää vastaajan korvattavien kohtuullisten julkistamiskustannust en 
enimmäismäärän. Kantajalla ei ole oikeutta korvaukseen, jos tietoja tuomiosta ei ole 
julkistettu tuomioistuimen määräämässä ajassa tuomion lainvoimaiseksi tulosta.  
9 luku  
Rangaistussäännökset  
41 § 
Kasvinjalostajanoikeuden loukkaus  
Joka tahallaan rikkoo 4 §:ssä säädettyä yksinoikeutta, on tuomittava, jollei teko ole 
rangaistava rikoslain 49 luvun 2 §:ssä  tarkoitettuna teollisoikeusrikoksena, 
kasvinjalostajanoikeuden loukkaamisesta  sakkoon.  
42 § Kasvinjalostajanoikeusrikkomus  
Joka tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta laiminlyö 6 §:n 4 momentissa säädetyn 
tietojenantovelvollisuutensa tai rikkoo 24 §:n 3 momentin säännöksiä lajikenimen 
käyttämisestä, on tuomittava kasvinjalostajanoikeusrikko muksesta sakkoon.  
43 § 
Suojattua lajiketta koskevien viljelytietojen väärinkäyttö  
Kasvinjalostajanoikeuden haltija, joka tahallaan tai törkeä stä huolimattomuudesta käyttää 7 
§:n nojalla luovutettuja tietoja vastoin 7 §:n 2 momentissa säädettyä käyttötarkoitusta tai 
mainitun lainkohdan vastaisesti luovuttaa tietoja edelleen, on tuomittava suojattua lajiketta 
koskevien viljelytietojen väärinkäytö stä sakkoon.  
44 § 
Syyteoikeus  
Syyttäjä ei saa nostaa syytettä 41 –43 §:ssä tarkoitetusta rikkomuksesta, ellei asianomistaja 
ilmoita sitä syytteeseen pantavaksi.  
10 luku  
Erinäiset säännökset  
45 § (31.1.2013/115)  
Muutoksenhaku Eviran päätökseen  
Tämän lain nojall a annettuun Eviran päätökseen haetaan muutosta valittamalla 
markkinaoikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa (586/1996)  säädetään.  
Edellä 1 momentissa tarkoitetun  valituksen käsittelystä markkinaoikeudessa säädetään 
oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa (100/2013) . 
46 § (31.1.2013/115)  
Oikeuspaikka riita -asioissa  
Tähän lakiin perustuvat riita - ja hakemusasiat käsitellään markkinaoikeudessa.  
Riita - ja hakemusasioiden käsittelystä mar kkinaoikeudessa säädetään oikeudenkäynnistä 
markkinaoikeudessa annetussa laissa.  
47 § (31.1.2013/115)  
Oikeuspaikka rikosasioissa  Syyte rikoslain 49 luvun 2 §:ssä  tarkoitetusta kasvinjalostajanoikeutta loukkaavasta 
teollisoikeusrikoksesta sekä tämän lain 41 –43 §:ssä tarkoitetusta ri kkomuksesta käsitellään 
Helsingin käräjäoikeudessa.  
Edellä 1 momentissa tarkoitetun syyteasian yhteydessä voidaan käsitellä syytteessä 
tarkoitetusta rikoksesta johtuva 36 §:n mukainen hyvitys - ja korvausvaatimus sen estämättä, 
mitä edellä 46 §:ssä säädetää n. 
Tuomioistuin pysyy toimivaltaisena tutkimaan 2 momentissa tarkoitetun vaatimuksen, vaikka 
toimivallan perustaneissa olosuhteissa tapahtuu muutos vaatimuksen esittämisen jälkeen.  
47 a § (31.1.2013/115)  
Eviran lausunto rikosasiassa  
Edellä 47 §:ssä tarkoitettua asiaa käsittelevän tuomioistuimen oikeuteen pyytää lausunto 
Eviralta sovelletaan, mitä oikeudenkäynnistä markkinaoike udessa annetun lain 4 luvun 22 
§:ssä säädetään markkinaoikeuden oikeudesta pyytää lausunto.  
47 b § (25.8.2016/724)  
Asiantun tija rikosasiassa  
Käsitellessään 47 §:ssä tarkoitettua asiaa käräjäoikeudella voi olla apunaan asiantuntijoina 
enintään kaksi tuomioistuinlain (673/2016) 17 luvun 10 § :n 2 momentissa tarkoitettua 
asiantuntijajäsentä.  
Asiantuntijan on annettava kirjallinen lausunto käräjäoikeuden hänelle tekemistä 
kysymyksistä. Asiantuntijalla on oikeus tehdä kysymyksiä asianosaisille ja todistajille. Ennen 
asian ratkaisemista käräjäoik euden on varattava asianosaisille tilaisuus lausua asiantuntijan 
lausunnosta.  
Asiantuntijan oikeudesta palkkioon säädetään tuomioistuinlain 17 luvun 22 §:ssä.  
47 c § (31.1.2013/115)  
Ilmoitus Eviralle rikosasiassa  
Edellä 47 §:ssä tarkoitettua asiaa käsittelevän tuomioistuimen velvollisuuteen  ilmoittaa 
ratkaisusta Eviralle sovelletaan, mitä oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 4 
luvun 23 §:ssä säädetään markkinaoikeuden velvollisuudesta ilmoittaa ratkaisusta.  
48 § 
Perittävät maksut  
Tämän lain mukaisista Eviran suoritteista peritään valtiolle maksuja valtion 
maksuperustelaissa (150/ 1992)  säädettyjen perusteiden mukaan.  
49 § Kasvinjalostajanoikeuden hakijan ja haltijan asiamies  
Jos kasvinjalostajanoikeuden hakijalla tai h altijalla ei ole kotipaikkaa Suomessa, hakijalla tai 
haltijalla on oltava Euroopan talousalueella asuva asiamies, joka on oikeutettu edustamaan 
hakijaa tai haltijaa kaikissa kasvinjalostajanoikeutta koskevissa asioissa.  
50 § 
Voimaantulo  
Tämä laki tulee voi maan 1 päivänä tammikuuta 2010.  
Tällä lailla kumotaan 21 päivänä elokuuta 1992 annettu laki kasvinjalostajanoikeudesta 
(789/1992)  siihen myöhemmin tehtyine muutoksinee n ja Euroopan yhteisön myöntämän 
kasvinjalostajanoikeuden yksityisoikeudellisesta ja julkisoikeudellisesta suojasta Suomessa 5 
päivänä maaliskuuta 1999 annettu laki (239/ 1999) . 
Kumotun kasvinjalostajanoikeudesta annetun lain nojalla annetut säännökset ja määräykset 
jäävät edelleen voimaan, kunnes tämän lain nojalla toisin säädetään.  
Tämän lain voimaan tullessa vireillä oleviin kasvinjalostajanoikeushakemuksiin ja niiden 
perusteella myönnettäviin kasvinjalostajanoikeuksiin sekä kasvinjalostajanoikeuksiin, jotka 
on myönnetty ennen lain voimaantuloa, sovelletaan tätä lakia.  
Tämän lain voimaan tullessa voimassa olevien kasvinjalostajanoikeuksien voimassaoloaika 
pidentyy tämän l ain mukaiseksi niiden hyväksymispäätöksestä lukien.  
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin 
toimenpiteisiin.  
Jos muussa laissa viitataan tämän lain voimaan tullessa voimassa olleeseen 
kasvinjalostajanoikeudesta annet tuun lakiin, sen asemasta sovelletaan tätä lakia.  
HE 98/2009 , MmVM 11/2009, EV 236/2009  
1.1.1.1   Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:  
31.1.2013/115:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2013.  
Eviran päätökseen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa, haetaan muutosta 
noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.  
Riita -, hakemus - ja rikosasi a, joka on tullut käräjäoikeudessa vireille ennen tämän lain 
voimaantuloa, käsitellään noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita 
säännöksiä.  
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.  
HE 124/2012 , LaVM 15/2012, EV 158/2012  25.8.2016/724:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.  
HE 7/2016 , LaVM 8/2016, EV 99/2016