ZAKON
O OZNAKAMA  
ZEMLJOPISNOG  
PODRIJETLA I 
OZNAKAMA  
IZVORNOSTI 
PROIZVODA  
I USLUGA
ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O
O OZNAKAMA  ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA I 
OZNAKAMA  IZVORNOSTI PROIZVODA I USLUGA*/**/***
 
NN 173/2003, 31.10.2003. (u primjeni 01.01.2004.)
NN 186/2003, 24.11.2003. (ispravak Zakona)
*NN 76/2007, 23.07.2007. (u primjeni od 31.07.2007.)
**NN 49/2011, 29.04.2011. (u primjeni od 07.05.2011.)
***NN 46/2018, 18.05.2018. (u primjeni od 26.05.2018.)
Zagreb, svibanj 2018.3ZAKON O OZNAKAMA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA I 
OZNAKAMA IZVORNOSTI PROIZVODA I USLUGA
Dio prvi
OPĆE ODREDBE
PREDMET ZAKONA
Članak 1.
(1) Ovim se Zakonom uređuje način stjecanja, 
sustav zaštite i ostvarivanje prava u korištenju oznake 
zemljopisnog podrijetla i oznake izvornosti proizvoda 
i usluga.
(2) Odredbe ovoga Zakona ne primjenjuju se 
na proizvode i usluge u dijelu u kojem je stjecanje, 
sustav zaštite i ostvarivanje prava u korištenju oznake 
zemljopisnog podrijetla i oznake izvornosti uređeno 
posebnim propisima.
OZNAKA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA
Članak 2.
(1) Oznaka zemljopisnog podrijetla je naziv 
regije, određenog mjesta ili, u posebnim slučajevima, 
zemlje koji se rabi za označavanje proizvoda ili 
usluga koji potječu iz te regije, mjesta ili zemlje te 
koji imaju određenu kakvoću, ugled ili drugo svojstvo 
što se pripisuje tom zemljopisnom podrijetlu i čija se 
proizvodnja i/ili obrada i/ili priprema odvija u određenom 
zemljopisnom području.
(2) Oznaka zemljopisnog podrijetla je i neka druga 
oznaka kojom se označava proizvod ili usluga koji 
potječu s određenoga zemljopisnog područja, ako 
ispunjava uvjete iz stavka 1. ovoga članka.
OZNAKA IZVORNOSTI
Članak 3.
(1) Oznaka izvornosti je naziv područja, određenog 
mjesta ili, u posebnim slučajevima, zemlje koji se rabi 
za označavanje proizvoda ili usluga koji potječu iz 
tog područja, određenog mjesta ili te zemlje i čija je 
kakvoća ili čija su svojstva bitno ili isključivo nastala 
pod utjecajem posebnih prirodnih i ljudskih čimbenika 
određene zemljopisne sredine i njezina se proizvodnja, 
prerada i priprema u cijelosti odvija u tom zemljopisnom 
području.
(2) Oznakom izvornosti smatra se i naziv koji nije 
administrativni zemljopisni naziv određene zemlje, 
regije ili mjesta, a koji je dugotrajnom uporabom u 
gospodarskom prometu postao općepoznat kao naziv 
proizvoda koji potječe iz tog područja, ako ispunjava 
uvjete iz stavka 1. ovoga članka.TRADICIONALNI NAZIVI
Članak 4.
Tradicionalni zemljopisni ili nezemljopisni nazivi koji 
se rabe za označavanje proizvoda ili usluge koji potječu 
iz neke regije ili iz nekoga određenog mjesta mogu se 
registrirati kao oznake izvornosti, ako taj proizvod ili 
usluga udovoljava uvjetima navedenim u odredbama 
iz članka. 3. i 5. ovoga Zakona.
PODRIJETLO SIROVINA
Članak 5.
Proizvod se iznimno može štititi oznakom izvornosti 
ako oznaka ima dokazano tradicionalno obilježje, 
iznimnu reputaciju i dobro je poznata i kada sirovine 
za proizvodnju tog proizvoda potječu s područja šireg 
ili različitog od područja prerade, pod uvjetom da je 
područje proizvodnje sirovina ograničeno, da postoje 
posebni uvjeti za proizvodnju sirovina te da postoji 
sustav inspekcijske kontrole kojim se osigurava nadzor 
ispunjenja posebnih uvjeta.
OBLIK
Članak 6.
(1) Oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka 
izvornosti mogu biti u obliku riječi, a oznaka zemljopisnog 
podrijetla može biti i u obliku slike.
(2) Oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka 
izvornosti u obliku riječi može sadržavati jednu riječ 
ili skupinu riječi koje odgovaraju nazivu određenoga 
zemljopisnog područja, koje ga uključuju ili koje upućuju 
na njega.
(3) Oznaka zemljopisnog podrijetla u obliku slike 
može biti kartografski prikaz ili neki drugi simbolični 
prikaz koji upućuje na to da proizvod ili usluga potječu 
iz određenoga zemljopisnog područja.
ISKLJUČENJE IZ ZAŠTITE
Članak 7.
Oznakom zemljopisnog podrijetla i oznakom 
izvornosti ne može se štititi naziv mjesta podrijetla 
proizvoda ili usluge:
1. ako zbunjuje javnost o zemljopisnom podrijetlu 
proizvoda ili usluge,
2. ako navodi na pomisao da dotični proizvod 
ili usluga potječu iz zemljopisnog područja koje nije 
stvarno mjesto njegova podrijetla na način koji javnost 
dovodi u zabludu o njegovu zemljopisnom podrijetlu,
3. ako svojim izgledom ili sadržajem može stvoriti 
zabunu u gospodarskom prometu glede vrste, podrijetla, 
NN 173/2003 (u primjeni od 01.01.2004.)4kakvoće, načina proizvodnje ili drugih svojstava 
proizvoda ili usluga,
4. ako je uslijed dugotrajne uporabe u običnom 
govoru izgubio svoje zemljopisno značenje i postao 
generički naziv,
5. ako je jednak nazivu biljne sorte ili životinjske 
pasmine, ako bi to dovelo javnost u zabludu o 
zemljopisnom podrijetlu proizvoda ili usluge,
6. ako je protivan javnom poretku i ćudoređu,
7. ako nije zaštićen, ili nije više zaštićen, ili nije više 
u uporabi u zemlji podrijetla.
GENERIČKI NAZIVI
Članak 8.
(1) Generički naziv znači naziv proizvoda ili usluge 
koji je, iako se odnosi na mjesto u kojemu je proizvod 
ili usluga izvorno nastao ili je stavljen na tržište, postao 
opći naziv tog proizvoda ili usluge.
(2) Naziv mjesta podrijetla, zaštićen oznakom 
zemljopisnog podrijetla, ne može postat generički naziv 
dok traje njegova zaštita po ovom Zakonu.
(3) Pri utvrđivanju je li neki naziv postao generički 
u smislu stavka 1. ovoga članka uzimaju se u obzir svi 
čimbenici, a osobito postojeća situacija u zemljopisnom 
području iz kojega taj naziv potječe, kao i u područjima 
potrošnje proizvoda.
ISTOOBLIČNICE (HOMONIMI)
Članak 9.
(1) Ako su nazivi dvaju ili više mjesta podrijetla 
proizvoda ili usluga jednaki ili gotovo jednaki u 
pisanom obliku (isto‑obličnice – homonimi), zaštita 
takvih naziva oznakom zemljopisnoga podrijetla ili 
oznakom izvornosti bit će odobrena svim osobama 
koje ispunjavaju uvjete propisane ovim Zakonom i na 
način propisan Pravilnikom o oznakama zemljopisnog 
podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga kojim 
se uređuje provedba ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: 
Pravilnik), na načelima ravnopravnosti proizvođača na 
tržištu, istinitog obavješćivanja potrošača, te poslovanja 
u dobroj vjeri.
(2) Korisnik istoobličnice u obvezi je dati dovoljno 
informacija na etiketi ili pakirnom materijalu o stvarnom 
podrijetlu proizvoda da bi se istoobličnice mogle što 
bolje razlikovati jedna od druge i da ne bi obmanjivale 
javnost.
DOMAĆE I STRANE OSOBE
Članak 10.
(1) Prava i obveze propisane ovim Zakonom odnose 
se na domaće pravne i fizičke osobe, kao i na strane 
fizičke i pravne osobe, uz ovdje propisana ograničenja 
za strane osobe.
(2) Strane osobe mogu tražiti zaštitu oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti i upis 
ovlaštenih korisnika ako su im ta prava priznata u zemlji 
podrijetla i ako ispunjavaju uvjete iz ovoga Zakona.(3) Za potrebe ovoga Zakona, izraz »zemlja 
podrijetla« obuhvaća i regionalni sustav u kojemu je 
izvršena registracija oznake zemljopisnog podrijetla i 
oznake izvornosti za proizvode koji potječu s teritorija 
jedne države članice ili više njih.
(4) Prava iz stavka 2. ovoga članka strana osoba 
može koristiti i kada to proizlazi iz dvostranih ili 
međunarodnih ugovora o uzajamnoj zaštiti zemljopisnih 
oznaka podrijetla koje je zaključila ili ratificirala 
Republika Hrvatska.
Dio drugi
POSTUPAK STJECANJA ZAŠTITE
ZAJEDNIČKE ODREDBE
Članak 11.
(1) Pravna zaštita oznaka zemljopisnoga podrijetla 
i oznaka izvornosti proizvoda i usluga ostvaruje se 
u upravnom postupku koji vodi Državni zavod za 
intelektualno vlasništvo (u daljem tekstu: Zavod).
(2) Rješenje doneseno u postupku iz stavka 1. 
ovoga članka konačno je i protiv njega se ne može 
podnijeti žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.
NAČIN PRIZNAVANJA ZAŠTITE
Članak 12.
(1) Zaštita naziva ili druge oznake mjesta podrijetla 
proizvoda ili usluga oznakom zemljopisnog podrijetla 
ostvaruje se upisom u registar oznaka zemljopisnog 
podrijetla.
(2) Zaštita naziva mjesta podrijetla proizvoda ili 
usluga oznakom izvornosti ostvaruje se upisom u 
registar oznaka izvornosti.
OSOBE KOJE IMAJU PRAVO PODNOŠENJA 
PRIJAVE
Članak 13.
Pravo podnošenja prijave za upis oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti imaju:
1. udruga proizvođača i/ili prerađivača određenog 
proizvoda ili davatelji usluga, bez obzira na pravni status 
koji ta udruga ima,
2. pojedini proizvođač i/ili prerađivač, neovisno o 
tome je li fizička ili pravna osoba, samo u slučaju:
– ako je u vrijeme podnošenja toga zahtjeva jedini 
proizvođač ili prerađivač proizvoda ili davatelj usluge 
za koju zahtijeva registraciju oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti,
– ako jedini on rabi izvorne i nepromjenljive lokalne 
postupke i
– ako zemljopisno područje ima svojstva koja se 
znatno razlikuju od svojstava susjednih područja i/ili 
ako se svojstva proizvoda razlikuju,
3. tijela lokalne i područne samouprave, komore i 
institucije zainteresirane za zaštitu oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti na/u području njihova 
djelovanja.5ZASTUPANJE STRANIH OSOBA
Članak 14.
(1) Strane pravne i fizičke osobe koje nemaju 
sjedište, odnosno prebivalište ili uobičajeno boravište 
na teritoriju Republike Hrvatske mogu poduzimati radnje 
pred Zavodom samo preko ovlaštenih zastupnika 
upisanih u poseban registar Zavoda.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje 
se i na državljane Republike Hrvatske koji nemaju 
prebivalište ili uobičajeno boravište na teritoriju 
Republike Hrvatske.
PRAVO KORIŠTENJA
NOSITELJI PRAVA KORIŠTENJA
Članak 15.
Zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla ili oznaku 
izvornosti mogu koristiti osobe koje udovoljavaju svim 
potrebnim uvjetima propisanim ovim Zakonom i koje su 
upisane u određeni registar korisnika.
ZAŠTITA OZNAKA ZEMLJOPISNOG 
PODRIJETLA I OZNAKA IZVORNOSTI
Članak 16.
(1) Registrirane oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti štite se od:
1. korištenja od strane osobe koja ne obavlja i nema 
upisanu potrebnu djelatnost u određeni registar,
2. bilo kojeg korištenja za označavanje proizvoda 
i usluga čija je kakvoća, ugled ili neko drugo svojstvo 
lošije od onoga koje je upisano u registar u pogledu 
zaštićene oznake,
3. bilo kojeg korištenja za označavanje proizvoda 
ili usluga koje nisu obuhvaćene registracijom, ali 
koji su iste vrste kao proizvodi ili usluge obuhvaćeni 
registracijom,
4. bilo kojeg korištenja lažne ili obmanjujuće 
obavijesti u pogledu zemljopisnoga podrijetla, 
naravi ili kakvoće proizvoda ili usluge na pakiranju, 
promidžbenom materijalu ili drugim dokumentima tako 
da ostavlja dojam postojanja veze između proizvoda ili 
usluge i zaštićenog naziva,
5. bilo kojeg korištenja koje, iako potpuno 
vjerodostojno u pogledu naziva teritorija, regije ili mjesta 
s kojega potječu proizvod ili usluga, javnost navodi 
na pogrešno mišljenje da proizvod ili usluga potječu s 
drugog područja,
6. bilo kojeg korištenja prijevoda ili transliteracije, 
čak i kad je naznačeno pravo podrijetlo proizvoda ili 
usluge i naziva koji je popraćen izrazom »stil«, »tip«, 
»način«, »po postupku«, »metoda«, »proizveden u«, 
»imitacija« i slično,
7. svakoga drugog postupka koji bi mogao dovesti 
javnost u zabludu o zemljopisnom podrijetlu proizvoda 
ili usluge.
(2) Zabrana iz stavka 1. ovoga članka ne odnosi 
se na korištenje naziva, koji je dio naziva tvrtke tijekom njezina djelovanja, osim ako je takav naziv korišten u 
svrhu obmanjivanja javnosti.
ODNOS PREMA ŽIGOVIMA
Članak 17.
(1) Žig za koji je podnesena prijava ili je registriran 
ili korišten u dobroj vjeri prije podnošenja zahtjeva 
za upis oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti i služi za ozna‑čavanje proizvoda i usluga 
koji su istovjetni ili su iste vrste kao i zaštićena oznaka 
zemljopisnog podrijetla ili oznaka izvornosti mo‑že se 
koristiti i dalje te se neće poništavati iz razloga što u 
svojem nazivu sadržava oznaku zemljopisnog podrijetla.
(2) Žig koji se sastoji od oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti, ili sadržava navedene 
oznake, a odnosi se na proizvode ili usluge koje ne 
potječu s naznačenog područja poništit će se, ako bi 
uporaba tih oznaka javnost mogla dovesti u zabludu o 
stvarnom podrijetlu proizvoda ili usluge.
(3) Postupak poništaja pokreće se po službenoj 
dužnosti ili na prijedlog zainteresirane osobe.
OZNAČAVANJE PRAVA KORIŠTENJA
Članak 18.
Korisnik oznake zemljopisnog podrijetla ima pravo 
uz zašti‑ćeni naziv staviti znak »ZP« u krugu za oznaku 
zemljopisnog pod‑rijetla, odnosno »I« u krugu za oznaku 
izvornosti.
Dio treći
POSTUPAK UPISA
REGISTRI
Članak 19.
(1) Zavod vodi registar o podnesenim prijavama 
za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla i registar 
zaštićenih oznaka zemljopisnoga podrijetla koje se 
stječu po odredbama ovoga Zakona.
(2) Zavod vodi registar o podnesenim prijavama za 
zaštitu oznake izvornosti i registar zaštićenih oznaka 
izvornosti koje se stječu po odredbama ovoga Zakona.
(3) Upis u registar vrši se na hrvatskom jeziku, a 
strana osoba uz ovjerovljeni prijevod javne isprave na 
hrvatski jezik treba priložiti tu ispravu i na službenom 
jeziku zemlje podrijetla.
(4) Podaci koji se upisuju u registar određuju se 
Pravilnikom.
(5) Registri iz stavka 1. i 2. ovoga članka javni su i svi 
zainteresirani imaju pravo uvida, bez plaćanja posebnih 
pristojbi i naknade troškova.
(6) Zainteresirana osoba može od Zavoda zatražiti 
ispis ili izvadak iz registra uz plaćanje propisane 
naknade troškova.6POKRETANJE POSTUPKA UPISA
Članak 20.
(1) Postupak za upis u registar oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti proizvoda i usluga 
pokreće se pisanom prijavom s određenim zahtjevom.
(2) Zahtjevom iz prijave može se zatražiti zaštita 
samo jedne oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti, koja se odnosi samo na jednu vrstu proizvoda 
ili usluga.
(3) Prijava se podnosi Zavodu u obliku koji je 
propisan Pravilnikom.
(4) Ako je prijava dostavljena telefaksom podnositelj 
mora dostaviti prijavu u originalu najkasnije u roku od 
15 dana od dostave izvršene telefaksom.
PRIJAVA
Članak 21.
Prijava za upis oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti mora sadržavati sljedeće:
1. zahtjev za upis oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti;
2. specifikaciju (opis),
3. dokaz o zaštiti oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti u obliku prijepisa javne isprave 
ili drugoga pravnog akta na službenom jeziku zemlje 
podrijetla i ovjerovljeni prijevod na hrvatski jezik, ako je 
podnositelj strana osoba,
4. dokaz o uplaćenoj upravnoj pristojbi i troškovima 
postupka,
5. punomoć, ako podnositelja prijave zastupa 
ovlašteni zastupnik ili opunomoćenik,
6. potpis podnositelja prijave ili njegova zastupnika, 
odnosno opunomoćenika.
ZAHTJEV ZA UPIS
Članak 22.
Zahtjev za upis oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti sadržava:
1. podatke o podnositelju prijave, uključujući 
podatke o udruženju koje podnosi zahtjev i o svakom 
pojedinom proizvođaču, odnosno pružatelju usluga koji 
pripada tom udruženju,
2. oznaku zemljopisnog podrijetla ili oznaku 
izvornosti koja se namjerava zaštititi,
3. podatke o vrsti proizvoda ili usluge koji se 
označavaju određenim zemljopisnim nazivom ili nekom 
drugom oznakom,
4. dokaze o pravu na podnošenje prijave, ako je 
podnositelj fizička osoba iz članka 13. stavka 1. točke 
2. ovoga Zakona,
5. kratak sažetak opisa, koji odgovara sadržaju 
priložene specifikacije iz članka 21. ovoga Zakona,
6. podatke o zastupniku ili opunomoćeniku, ako ga 
podnositelj prijave ima,
7. potpis podnositelja prijave ili njegova zastupnika, 
odnosno opunomoćenika.SPECIFIKACIJA OZNAKE ZEMLJOPISNOG 
PODRIJETLA
Članak 23.
(1) Specifikacija oznake zemljopisnog podrijetla 
mora sadržavati sljedeće:
1. naziv proizvoda ili usluge,
2. osobita svojstva, koja su detaljno i stručno 
opisana i iz kojih proizlazi da se radi o proizvodima ili 
uslugama posebne kakvoće, ugleda ili nekih drugih 
posebnih svojstava,
3. precizno određivanje zemljopisnog područja na 
koji se zahtjev odnosi,
4. druge podatke koji upućuju da je riječ o 
proizvodima ili uslugama posebne kakvoće, ugleda ili 
nekih drugih posebnih svojstava.
(2) Specifikacija može sadržavati i podatke o 
posebnim svojstvima sirovina ili informacije o posebnom 
načinu uporabe proizvoda ili usluga, kao i druge podatke 
za koje podnositelj prijave smatra da mogu potvrditi 
navode iz prijave da je doista riječ o proizvodima i 
uslugama posebne kakvoće, ugleda ili nekih drugih 
posebnih svojstava.
(3) Specifikacija treba dati jasan i kompletan prikaz 
svih navoda iz kojih proizlazi da su posebna svojstva 
proizvoda ili usluga za koje se traži oznaka zemljopisnog 
podrijetla u svezi sa zemljopisnim područjem s kojega 
potječu.
(4) Ako se ista oznaka zemljopisnoga podrijetla 
koristi za označavanje više različitih proizvoda ili 
usluga za svaki proizvod ili uslugu podnosi se zasebna 
specifikacija.
SPECIFIKACIJA OZNAKE IZVORNOSTI
Članak 24.
Specifikacija oznake izvornosti mora sadržavati 
sljedeće:
1. naziv proizvoda ili usluge,
2. opis proizvoda ili usluge, uključujući sirovinu, 
iz kojih je vidljivo da su određena kakvoća i svojstva 
proizvoda ili usluge isključivo ili presudno nastali pod 
utjecajem posebnih prirodnih i ljudskih čimbenika 
određenoga zemljopisnog područja,
3.  definiciju zemljopisnog područja i definiciju 
područja iz kojeg mogu dolaziti sirovine, ako se ono 
razlikuje od područja u kojem se obavlja obrada i, u tom 
slučaju, dokaz da je udovoljeno zahtjevima iz članka 5. 
ovoga Zakona,
4. opis postupka dobivanja proizvoda i, po potrebi, 
izvornih i nepromjenljivih lokalnih postupaka,
5. posebnosti u pružanju usluga koje su vezane uz 
zemljopisno područje.
POSTUPAK UPISA KORISNIKA
PRIJAVA
Članak 25.
(1) Postupak za upis korisnika oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti pokreće se podnošenjem 7prijave za upis prava korištenja. Tu prijavu može 
podnijeti osoba koja je ujedno i podnositelj prijave za 
upis u registar oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti iz članka 13. ovoga Zakona. Ako je podnositelj 
prijave za upis prava korištenja udruga proizvođača 
ili prerađivača, prijava se podnosi u ime članova te 
udruge. U slučaju iz članka 13. stavka 1. točke 3. 
ovoga Zakona postupak za upis prava korištenja 
mogu pokrenuti i proizvođači ili prerađivači proizvoda 
ili osobe koje obavljaju usluge na koje se odnose 
oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti, 
ako udovoljavaju uvjetima navedenim u ovom Zakonu 
i Pravilniku.
(2) Prijava za upis prava korištenja oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti mora 
sadržavati sljedeće:
1. zahtjev za upis prava korištenja oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti,
2. dokaz o obavljanju određene djelatnosti,
3. dokaz podnositelja da je nadležnoj inspekciji ili 
bilo kojem drugom stručnom tijelu povjerio redovitu 
kontrolu udovoljavanja zahtjevima u pogledu prava 
korištenja oznake zemljopisnog podrijetla utvrđenim u 
članku 23. ovoga Zakona ili u pogledu prava korištenja 
oznake izvornosti utvrđenim u članku 24. ovoga Zakona,
4. dokaz nadležne inspekcije ili kojega drugoga 
stručnog tijela o obavljenoj kontroli proizvoda ili usluga 
na način utvrđen člankom 23. ovoga Zakona za upis 
prava korištenja zaštićene oznake zemljopisnog 
podrijetla, ili člankom 24. ovoga Zakona za upis prava 
korištenja zaštićene oznake izvornosti,
5. druge podatke propisane Pravilnikom.
ZAHTJEV ZA UPIS PRAVA KORIŠTENJA
Članak 26.
Zahtjev za upis prava korištenja oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti mora sadržavati:
1. podatke o podnositelju prijave,
2. naziv proizvoda ili usluge za koji se traži upis,
3. dokaz o plaćenoj pristojbi, odnosno naknadi 
troškova,
4. potpis podnositelja prijave ili njegova zastupnika, 
odnosno opunomoćenika.
Dio četvrti
POSTUPAK ISPITIVANJA PRIJAVE
FORMALNO ISPITIVANJE
Članak 27.
(1) Zavod ispituje urednost podnesene prijave na 
način da utvrđuje je li udovoljeno uvjetima propisanim 
odredbama iz članka od 21. do 26. ovoga Zakona.
(2) Ako utvrdi da prijava nije uredna, Zavod dostavlja 
podnositelju prijave rezultat ispitivanja s navedenim 
razlozima zbog kojih se prijava ne može smatrati 
urednom i poziva ga na uklanjanje nedostataka u roku 
od 30 dana.
(3) Na obrazloženi zahtjev podnositelja prijave Zavod može produžiti rok iz stavka 2. ovoga članka, 
ali ne duže od ukupno šest mjeseci od prvog poziva 
na uređenje.
(4) Ako podnositelj prijave u određenom roku ne 
uredi prijavu ili ne uplati propisanu pristojbu i naknadu 
troškova, Zavod donosi zaključak o odbacivanju prijave 
za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti, odnosno prijave za upis prava korištenja 
oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti.
SUPSTANCIJALNO ISPITIVANJE
Članak 28.
(1) Nakon okončanja postupka formalnog ispitivanja 
urednosti podnesene prijave iz članka 21. ili članka 
25. ovoga Zakona i ako je ona uredna, Zavod provodi 
supstancijalno ispitivanje podnesene prijave.
(2) Ako utvrdi da prijava ne ispunjava potrebne 
uvjete, Zavod dostavlja podnositelju prijave rezultat 
ispitivanja s navedenim razlozima zbog kojih se ne 
može ostvariti zaštita oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti, odnosno priznati pravo korištenja 
istih i poziva ga da se u određenom roku izjasni o 
navedenim razlozima.
(3) Na obrazloženi zahtjev podnositelja prijave 
Zavod može produžiti rok iz stavka 2. ovoga članka, 
ali ne duže od ukupno šest mjeseci od poziva na 
izjašnjenje.
(4) Ako se podnositelj prijave uopće ne izjasni 
ili ako se izjasni, a Zavod smatra da se prijavljena 
oznaka zemljopisnog podrijetla ili oznaka izvornosti ne 
može zaštiti, odnosno da se određenoj osobi ne može 
priznati pravo korištenja, Zavod će rješenjem odbiti 
zahtjev za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti, odnosno zahtjev za priznanje prava 
korištenja oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti.
(5) Ako Zavod u provedenom postupku utvrdi da 
prijava za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti ispunjava formalne i supstancijalne 
uvjete za priznanje, objavit će ju i na taj način učiniti 
dostupnom javnosti.
OBJAVA PRIJAVE
Članak 29.
(1) Prijava za zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti objavljuje se u službenom glasilu 
Zavoda.
(2) Sadržaj podataka iz prijave koji se objavljuje 
propisuje se Pravilnikom.
PRIGOVOR
POSTUPAK POVODOM PRIGOVORA
Članak 30.
(1) Svaka zainteresirana osoba koja ima poslovni 
nastan ili prebivalište na području Republike Hrvatske 
može u propisanom roku podnijeti prigovor na 
objavljenu prijavu oznake zemljopisnog podrijetla ili 8oznake izvornosti ako smatra da ona ne ispu‑njava 
uvjete propisane ovim Zakonom.
(2) Nositelj trgovačkog imena ili registriranog žiga 
može u propisanom roku podnijeti prigovor na objavljenu 
prijavu oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti ako je ta oznaka u cijelosti ili djelomično 
identična s tim trgovačkim imenom registriranim u dobroj 
vjeri i ako bi zaštita oznake mogla ugroziti pravo tog 
trgovačkog imena ili toga žiga s obzirom na stvarnu 
vjerojatnost zabune.
(3) Pravo na prigovor pripada nositelju žiga koji 
je stekao posebnu reputaciju i poznatost kroz raniju 
dugotrajnu uporabu ako bi zaštita oznake, zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti mogla potrošača dovesti 
u zabludu o pravom podrijetlu proizvoda.
(4) Prigovor na stjecanje prava korištenja ne može 
se podnositi.
(5) Prigovor se podnosi Zavodu u roku od tri 
mjeseca od dana objave prijave u službenom glasilu 
Zavoda i mora sadržavati odgovarajuće dokaze iz kojih 
će biti vidljivo da se prijavljena oznaka zemljopisnog 
podrijetla ili oznaka izvornosti ne može štititi po ovom 
Zakonu.
(6) Ako Zavod utvrdi da prigovor ne ispunjava 
formalne uvjete iz ovoga članka, jer podnositelj nije 
podnio prigovor u propisanom roku ili nije dostavio 
potrebne dokaze, donijet će zaključak o odbacivanju 
prigovora i o tome obavijestiti podnositelja prijave i 
podnositelja prigovora.
(7) Ako Zavod utvrdi da prigovor ispunjava potrebne 
formalne uvjete, nastavlja postupak po podnesenom 
prigovoru.
ISPITIVANJE PRIGOVORA
Članak 31.
(1) Zavod će dostaviti prigovor s priloženim dokazima 
podnositelju prijave za upis oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti i zatražiti očitovanje na 
navode iz prigovora i priložene dokaze, u roku od 30 
dana od dana dostavljanja.
(2) Na zahtjev podnositelja prijave koji je dužan 
dokazati opravdanost takva zahtjeva, taj rok Zavod 
može produžiti za još najviše 30 dana.
(3) Ako podnositelj prijave u propisanom roku ne 
dostavi očitovanje na prigovor, Zavod će obustaviti 
postupak po podnesenoj prijavi.
(4) Nakon primitka očitovanja na prigovor Zavod 
provodi postupak ispitivanja njegove utemeljenosti.
(5) Ako utvrdi potrebnim za donošenje odluke po 
prigovoru, Zavod može zatražiti stručno mišljenje od 
relevantne institucije ili pojedinca o spornim pitanjima 
iz prigovora.
(6) Ako Zavod utvrdi da je prigovor neopravdan, 
prigovor se odbija i o tome se dostavlja rješenje 
podnositelju prigovora i podnositelju prijave.
(7) Ako Zavod u postupku ispitivanja prigovora 
utvrdi da je prigovor opravdan, on odbija prijavu oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti i o tome 
dostavlja rješenje podnositelju prigovora i podnositelju 
prijave.Dio peti
UPIS U REGISTAR I PRAVA KOJA IZ TOG 
PROIZLAZE
 UPIS U REGISTAR OZNAKA ZEMLJOPISNOG 
PODRIJETLA I OZNAKA IZVORNOSTI
Članak 32.
(1) Ako prijava za zaštitu oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti ispunjava sve uvjete i ako 
ne bude podnesen prigovor, ili prigovor bude odbijen 
ili odbačen, Zavod će donijeti rješenje o zaštiti oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti i upisati 
zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla u registar 
oznaka zemljopisnog podrijetla, a zaštićenu oznaku 
izvornosti u registar oznaka izvornosti.
(2) Ako prijava za upis prava korištenja oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti ispunjava 
propisane uvjete, Zavod će pozvati podnositelja prijave 
da uplati propisanu pristojbu i naknadu troškova za prvih 
deset godina korištenja oznake i da uplati troškove 
objave podataka o pravu korištenja, te da dostavi dokaz 
o izvršenim uplatama.
(3) Ako podnositelj prijave u navedenom roku 
ne uplati propisanu pristojbu i naknadu troškova i ne 
dostavi dokaz o izvršenoj uplati, Zavod će odbaciti 
prijavu za upis prava korištenja oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti.
UPIS U REGISTAR OVLAŠTENIH KORISNIKA
Članak 33.
Kada podnositelj prijave dostavi dokaze o izvršenim 
uplatama iz članka 32. stavka 2. ovoga Zakona, 
Zavod će donijeti rješenje o priznanju prava na 
korištenje oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti i pravo na korištenje oznake zemljopisnog 
podrijetla upisati u registar ovlaštenih korisnika oznaka 
zemljopisnog podrijetla, a pravo na korištenje oznake 
izvornosti upisati u registar ovlaštenih korisnika oznaka 
izvornosti.
DRUGOSTUPANJSKI POSTUPAK
Članak 34.
Protiv konačnih odluka Zavoda o prihvaćanju ili 
odbijanju upisa u registar prema članku 32. i 33. ovoga 
Zakona može se pokrenuti upravni spor pred Upravnim 
sudom Republike Hrvatske.
SADRŽAJ UPISA U REGISTAR
Članak 35.
U registar oznaka zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti upisuju se sljedeći podaci:
1. zemljopisni naziv koji se štiti oznakom zemljo‑
pisnog podrijetla ili oznakom izvornosti,
2. vrsta proizvoda ili usluge koja se štiti oznakom 
zemljopisnog podrijetla ili oznakom izvornosti,93. izgled (oblik) oznake zemljopisnog podrijetla,
4. ovlašteni korisnici oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti,
5. drugi podaci propisani Pravilnikom.
REGISTAR OVLAŠTENIH KORISNIKA
Članak 36.
U registar ovlaštenih korisnika oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti upisuju se sljedeći podaci:
1. ime i prezime, odnosno naziv i adresa, 
odnosno poslovni nastan ovlaštenog korisnika oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti,
2. naziv koji se štiti oznakom zemljopisnog podrijetla 
ili oznakom izvornosti,
3. registarski broj oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti,
4. drugi podaci propisani Pravilnikom.
OBJAVA
Članak 37.
(1) Podaci o zaštićenoj oznaci zemljopisnog 
podrijetla ili oznaci izvornosti objavljuju se u službenom 
glasilu Zavoda.
(2) Podaci koji se objavljuju u službenom glasilu 
Zavoda propisuju se Pravilnikom.
(3) Za objavu zaštićene oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti uplaćuje se propisana 
naknada troškova objave utvrđena posebnim propisom.
NAČIN KORIŠTENJA
Članak 38.
(1) Ovlašteni korisnik oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti ima pravo koristiti zaštićeni naziv 
isključivo za označavanje vrste proizvoda na koji se ta 
oznaka odnosi.
(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka obuhvaća i 
uporabu oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti na sredstvima za pakiranje, katalozima, 
prospektima, oglasima i drugim oblicima poslovne 
dokumentacije, kao i uvoz i izvoz proizvoda označenih 
tom oznakom zemljopisnog podrijetla ili oznakom 
izvornosti.
ISPRAVA
Članak 39.
(1) Nakon upisa prava korištenja zaštićene oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti u određeni 
registar i nakon uplate propisane naknade troškova za 
izdavanje isprave, Zavod će izdati ovlaštenom korisniku 
ispravu o pravu korištenja oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti.
(2) Oblik i sadržaj isprave propisuje se Pravilni‑kom.OGRANIČENJA U RASPOLAGANJU
Članak 40.
(1) Oznaka zemljopisnog podrijetla ili oznaka 
izvornosti ne može biti predmet ugovora o prijenosu 
prava, licenciji, zalogu, franšizi ili bilo kojega drugog 
oblika ustupanja prava.
(2) Ako je oznaka zemljopisnog podrijetla ili oznaka 
izvornosti predmet prijavljenog ili registriranog žiga, 
takav se žig ne može prenositi, ustupati, davati u zalog 
i slično.
(3) Oznaka zemljopisnog podrijetla ili oznaka 
izvornosti koja ima više ovlaštenih korisnika može biti 
predmet samo zajedničkog žiga.
TRAJANJE ZAŠTITE
Članak 41.
Trajanje oznake zemljopisnog podrijetla i oznake 
izvornosti proizvoda i usluga nije ograničeno.
TRAJANJE I PRODULJENJE PRAVA 
KORIŠTENJA I UPIS PROMJENA
Članak 42.
(1) Pravo korištenja oznake zemljopisnog podrijetla 
traje deset godina od dana upisa ovlaštenog korisnika 
u registar ovlaštenih korisnika oznake zemljopisnog 
podrijetla ili u registar ovlaštenih korisnika oznake 
izvornosti.
(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka može se na 
zahtjev ovlaštenog korisnika produžavati neograničeni 
broj puta, pod propisanim uvjetima.
(3) Produženje prava korištenja oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti odobrit će se nakon uplate 
propisane pristojbe i naknade troškova održavanja.
(4) Upis u registar produženja prava korištenja 
izvršit će se na način utvrđen Pravilnikom.
(5) Na zahtjev ovlaštenog korisnika Zavod upisuje 
u registar statusne i druge promjene koje se odnose na 
ovlaštenog korisnika oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti.
(6) Postupak za upis promjene detaljnije se uređuje 
Pravilnikom.
Dio šesti
BRISANJE UPISA U REGISTAR
PRESTANAK PRAVA KORIŠTENJA
Članak 43.
Pravo korištenja oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti prestaje prije isteka roka iz članka 
42. stavka 1. ovoga Zakona u sljedećim slučajevima:
1. ako se ovlašteni korisnik odrekne prava korištenja 
– sljedećeg dana od dana dostave Zavodu podneska 
o odricanju,
2. na temelju pravomoćne sudske odluke ili 
koje druge odluke nadležnog tijela u slučajevima 
predviđenim ovim Zakonom – danom određenim tim 10odlukama,
3. ako je prestala postojati pravna osoba, odnosno 
ako je umrla fizička osoba, koja je nositelj prava – 
danom prestanka, odnosno danom smrti.
PROGLAŠAVANJE NIŠTAVIM RJEŠENJA O 
ZAŠTITI OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA  
I OZNAKE IZVORNOSTI
Članak 44.
(1) Rješenje o zaštiti oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti, proglašava se ništavim ako se 
utvrdi:
1. da nisu postojali uvjeti za zaštitu oznake 
zemljopisnog podrijetla i oznake izvornosti proizvoda i 
usluga propisani ovim Zakonom,
2. da je postojala neka od zapreka propisana 
odredbom članka 7. stavka 1. točke od 1. do 7. ovoga 
Zakona,
3. da je prijava za upis podnesena od neovlaštene 
osobe.
(2) Postupak za proglašavanje rješenja ništavim 
iz stavka 1. ovoga članka može pokrenuti Zavod po 
službenoj dužnosti, na prijedlog zainteresirane osobe ili 
državnog odvjetnika i to za cijelo vrijeme trajanja zaštite.
(3) Postupak za proglašenje rješenja ništavim 
detaljnije se uređuje Pravilnikom.
(4) Proglašavanje ništavosti oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti upisuje se u registar i 
objavljuje u službenom glasilu Zavoda.
UKIDANJE RJEŠENJA O PRIZNANJU PRAVA 
KORIŠTENJA
Članak 45.
(1) Rješenje o priznanju prava korištenja od strane 
ovlaštenog korisnika može se ukinuti, ako se utvrdi 
da su prestali postojati uvjeti za priznanje toga prava 
predviđeni ovim Zakonom. U postupku po zahtjevu za 
ukidanje rješenja o priznanju prava korištenja, ovlašteni 
korisnik dužan je dokazati postojanje uvjeta za priznanje 
prava korištenja.
(2) Postupak ukidanja rješenja iz stavka 1. ovoga 
članka provodi se pred Zavodom, a pokreće se po 
službenoj dužnosti, na prijedlog zainteresirane osobe 
ili na prijedlog državnog odvjetnika.
(3) Postupak iz stavka 2. ovoga članka detaljnije se 
uređuje Pravilnikom.
PRAVNI UČINCI UKIDANJA RJEŠENJA
Članak 46.
Osobi koja je upisana u registar ovlaštenih korisnika 
oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti 
prestaje pravo korištenja nakon pravomoćnosti 
upravnog akta kojim se ukida rješenje o priznanju 
svojstva ovlaštenog korisnika.Dio sedmi
OSTVARIVANJE PRAVA
GRAĐANSKOPRAVNA ZAŠTITA POVREDA
Članak 47.
Povredom oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti smatra se svako neovlašteno korištenje 
oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti ili 
korištenje bilo kojeg znaka ili postupka, zabranjenog 
prema članku 16. ovoga Zakona.
TUŽBA
Članak 48.
(1) Tužbu zbog povrede zaštićene oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti može 
podnijeti osoba koja je registrirala oznaku, ovlašteni 
korisnici oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti, udruge u području industrije i trgovine i 
državni odvjetnik.
(2) Tužbom iz stavka 1. ovoga članka može se 
zahtijevati:
1. utvrđivanje postojanja povrede,
2. zabrana radnji kojima se povređuje zaštićena 
oznaka zemljopisnog podrijetla ili oznaka izvornosti,
3. oduzimanje i uništenje proizvoda koji su nastali ili 
pribav‑ljeni povredom zaštićene oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti,
4. oduzimanje i uništenje materijala i pribora koji 
su pretežito korišteni u stvaranju proizvoda kojima se 
vrši povreda prava,
5. objavljivanje presude o trošku tuženika.
(3) Odgovornost za povredu zaštićene oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti prema ovom 
Zakonu ne isključuje odgovornost za povredu prava 
i druge radnje prema odredbama koje se odnose na 
nepošteno tržišno natjecanje.
ŠTETA
Članak 49.
Ovlašteni korisnici mogu zahtijevati naknadu štete 
prema općim propisima o naknadi štete.
NADLEŽNI SUD
Članak 50.
U postupku pokrenutom tužbom zbog povrede 
oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti 
mjesno je nadležan trgovački sud na čijem području 
ovlašteni korisnici oznake zemljopisnog podrijetla ili 
oznake izvornosti imaju prebivalište, odnosno poslovni 
nastan.
ROK ZA PODNOŠENJE TUŽBE
Članak 51.
Tužba zbog povrede zaštićene oznake zemljopisnog 
pod‑rijetla ili oznake izvornosti može se podnijeti u roku 11od tri godine od dana saznanja za svaku povredu i 
počinitelja, a najkasnije u roku od pet godina od dana 
počinjenja određene povrede.
ODREĐIVANJE PRIVREMENE MJERE
Članak 52.
(1) Tužbom zbog povrede zaštićene oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti može se 
zahtijevati da sud odredi privremenu mjeru zabrane 
obavljanja radnji kojima se vrši povreda i mjeru 
privremenog oduzimanja proizvoda kojima se navodno 
vrši povreda oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti te očuvanje relevantnih dokaza o navodnoj 
povredi prava.
(2) Privremena mjera može se tražiti i prije 
podnošenja tužbe, uz uvjet da tužba bude podnesena u 
roku od 20 radnih dana ili 31 kalendarskog dana, ovisno 
o tome koji je rok dulji, od dana podnošenja zahtjeva 
za određivanje privremene mjere.
(3) Ako bi kasnije donošenje privremenih mjera 
moglo izazvati nepopravljivu štetu nositelju registracije ili 
ovlaštenim korisnicima oznake zemljopisnog podrijetla 
ili oznake izvornosti, ili kada postoji očita opasnost 
od uništenja dokaza, privremena se mjera donosi 
bez saslušanja tuženika. U takvu slučaju tuženik se 
obavješćuje bez odgode. Na zahtjev tuženika obavlja 
se preispitivanje, uključujući i pravo na saslušanje, kako 
bi se u razumnom roku nakon obavijesti o mjerama 
donijela odluka o tome hoće li se te mjere ukinuti, 
mijenjati ili potvrditi. 
(4) Žalba protiv rješenja kojim se određuje 
privremena mjera ne zadržava izvršenje rješenja.
(5) Tužbu zbog povrede oznake zemljopisnog 
podrijetla ili oznake izvornosti sud mora hitno uzeti u 
postupak.
PREKRŠAJNI POSTUPAK
Članak 53.
(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 
kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja:
1. izravno ili neizravno neovlašteno koristi oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti za iste ili 
usporedive pro‑izvode radi stjecanja imovinske koristi 
i u slučaju kada je naznačeno stvarno zemljopisno 
podrijetlo proizvoda ili se oznaka zemljopisnoga 
podrijetla i oznaka izvornosti koriste u prijevodu ili uz 
dopunske izraze,
2. koristi oznake zemljopisnoga podrijetla ili oznake 
izvornosti na način koji šteti ugledu ili iskorištava ugled 
zaštićene oznake,
3. koristi lažne ili obmanjujuće obavijesti u pogledu 
zemljopisnoga podrijetla, naravi ili kakvoće proizvoda 
ili usluge na sredstvima za pakiranje, promidžbenom 
materijalu ili drugim dokumentima tako da ostavlja 
dojam postojanja veze između proizvoda ili usluge i 
zaštićene oznake zemljopisnoga podrijetla ili oznake 
izvornosti,
4. poduzima druge radnje koje bi mogle dovesti 
javnost u zabludu o zemljopisnom podrijetlu proizvoda ili usluge.
(2) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 8.000,00 
kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba te odgovorna 
osoba u pravnoj osobi koja odbija dati podatke o 
podrijetlu i načinu stjecanja proizvoda, a koja je 
zatečena u posjedu takvih proizvoda koji su nezakonito 
proizvedeni ili stavljeni u promet.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će 
se novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna 
odgovorna osoba u pravnoj osobi.
(4) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će 
se novčanom kaznom od 2.000,00 do 8.000,00 kuna 
fizička osoba.
(5) Proizvodi koji su bili namijenjeni ili uporabljeni 
za počinjene prekršaje iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga 
članka oduzet će se i uništiti, o čemu konačnu odluku 
donosi sudbeno tijelo.
Dio osmi
PRIMJENA POSEBNIH PROPISA
DRUGI PROPISI KOJI SE PRIMJENJUJU U 
POSTUPKU PRED ZAVODOM
Članak 54.
Za pojedina pitanja iz postupka, koja nisu uređena 
ovim Zakonom, primjenjivat će se Zakon o općem 
upravnom postupku.
PRISTOJBE I NAKNADE TROŠKOVA POSTUPKA
Članak 55.
Za postupke propisane ovim Zakonom plaćaju 
se pristojbe i naknade troškova postupka u skladu s 
posebnim propisima.
Dio deveti
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
PRIMJENA ZAKONA NA POSTUPKE U TIJEKU
Članak 56.
(1) Ovaj se Zakon primjenjuje na sve pokrenute, 
a nezavršene postupke u svezi sa zaštitom oznake 
zemljopisnog podrijetla ili oznake izvornosti, odnosno 
stjecanjem prava korištenja, izuzev onih koji se odnose 
na proizvode čija se zaštita ostvaruje prema odredbama 
posebnih propisa.
(2) Pokrenuti, a nedovršeni postupci koji se odnose 
na proizvode čija se zaštita ostvaruje prema odredbama 
posebnih propisa, dovršit će se pred Zavodom prema 
odredbama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla 
proizvoda i usluga (»Narodne novine«, br. 78/99.).
(3) Oznake zemljopisnog podrijetla i oznake 
izvornosti priznate i upisane u odgovarajući registar 
kod Zavoda, a odnose se na proizvode čija se zaštita 
ostvaruje prema odredbama posebnih propisa, upisat će 
se u odgovarajuće registre ustrojene prema odredbama 
tih propisa.12(4) Isto se odnosi na ustrojavanje i upis u registar 
ovlaštenih korisnika zaštićenih oznaka zemljopisnog 
podrijetla ili oznaka izvornosti za proizvode čija se 
zaštita ostvaruje prema odredbama posebnih propisa.
PROVEDBENI PROPISI
Članak 57.
Pravilnik za provedbu ovoga Zakona donijet će 
nadležni ministar, na prijedlog ravnatelja Zavoda, do 
početka primjene ovoga Zakona.PRESTANAK VAŽENJA RANIJEG PROPISA
Članak 58.
Danom početka primjene ovoga Zakona, prestaje 
važiti Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla 
proizvoda i usluga (»Narodne novine«, br. 78/99), osim 
odredbe o zastupanju (članak 14.), koja se primjenjuje 
do donošenja posebnog zakona.
STUPANJE NA SNAGU
Članak 59.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od  
1. siječnja 2004.13ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O  
OZNAKAMA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA I OZNAKAMA  
IZVORNOSTI PROIZVODA I USLUGA*
Članak 1.
U Zakonu o oznakama zemljopisnog podrijetla i 
oznakama izvornosti proizvoda i usluga (»Narodne 
novine«, br. 173/03.) članak 11. mijenja se i glasi:
»(1) Državni zavod za intelektualno vlasništvo (u 
daljnjem tekstu: Zavod) provodi upravni postupak za 
registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka 
izvornosti proizvoda i usluga kao i postupak za njihovo 
proglašenje ništavim te obavlja druge upravne i stručne 
poslove glede zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla i 
oznaka izvornosti proizvoda i usluga.
(2) Protiv upravnih akata koje je u prvom stupnju 
donio Zavod dopuštena je žalba o kojoj odlučuje Žal ‑
beno vijeće u skladu s odredbama ovoga Zakona. Za 
podnošenje žalbe se plaća upravna pristojba i naknada 
troškova u skladu s posebnim propisima. Ako upravna 
pristojba i naknada troškova postupka nisu pravodobno 
plaćene, smatra se da žalba nije podnesena.
(3) Za pojedina pitanja iz postupka iz stavka 1. i 2. 
ovoga članka, koja nisu uređena ovim Zakonom, primje ‑
njuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku.
(4) Protiv upravnih akata koje je u drugom stupnju 
donijelo Žalbeno vijeće može se voditi upravni spor u 
skladu sa Zakonom o upravnim sporovima.«
Članak 2.
Naslov iznad članka 34. i članak 34. brišu se.
Članak 3.
Iza članka 46. dodaje se novi Dio sedmi: »ŽALBA« 
te naslovi i članci 46.a do 46.d koji glase: »PRAVO 
ŽALBE« .
Članak 46.a
(1) Protiv odluka Zavoda donesenih u prvom stup‑
nju stranka čijem zahtjevu u cijelosti ili u dijelu nije 
udovoljeno, ima pravo žalbe u roku od 30 dana od dana 
dostave odluke.
(2) Druge stranke u postupku koji je okončan odlu ‑
kom protiv koje se podnosi žalba imaju pravo biti stranke 
u žalbenom postupku.
SADRŽAJ ŽALBE
Članak 46.b
Pored podataka koje mora imati svaki podnesak, 
žalba treba sadržavati:
1. naznaku rješenja protiv kojeg se podnosi,
2. određenu izjavu o tome da se rješenje pobija u 
cijelosti ili u nekom dijelu,
3. razloge zbog kojih se žalba podnosi,
4. obrazloženje žalbe te sve dokaze kojima podno ‑sitelj žalbe potvrđuje svoje navode iz žalbe,
5. potpis podnositelja žalbe,
6. punomoć ako se žalba podnosi putem zastu ‑
pnika.
ODLUČIVANJE O ŽALBI
Članak 46.c
(1) Žalbeno vijeće odlučuje na sjednicama, većinom 
glasova.
(2) Žalbeno vijeće odlučuje na temelju podnesaka 
stranaka, a kada smatra da je to potrebno ili kada stran ‑
ka u postupku to zahtijeva, može odrediti održavanje 
usmene rasprave. Stranke se na usmenu raspravu 
pozivaju najmanje 45 dana prije održavanja.
ŽALBENA VIJEĆA
Članak 46.d
(1) O žalbama iz članka 46.a ovoga Zakona odlučuju 
Žalbena vijeća u području prava industrijskog vlasništva.
(2) Na sastav i ustrojstvo Žalbenih vijeća iz stav ‑
ka 1. ovoga članka primjenjuju se odredbe Zakona o 
patentu.«
Dosadašnji Dio sedmi postaje Dio osmi.
Članak 4.
Naslov iznad članka 48. mijenja se i glasi: »OSOBE 
OVLAŠTENE ZAHTIJEVATI ZAŠTITU PRAVA«.
Članak 48. mijenja se i glasi:
»Zaštitu prava iz ovoga Zakona može zahtijevati 
osoba koja je registrirala oznaku, ovlašteni korisnici 
oznake, udruge u području industrije i trgovine te  
državni odvjetnik.«
Članak 5.
Naslov iznad članka 49. mijenja se i glasi: »OD ‑
GOVARAJUĆA PRIMJENA ODREDABA ZAKONA O 
ŽIGU«.
Članak 49. mijenja se i glasi:
»Odredbe Zakona o žigu koje se odnose na građan ‑
skopravnu zaštitu žiga, primjenjuju se na odgovarajući 
način na građanskopravnu zaštitu oznaka zemljopisnog 
podrijetla i oznaka izvornosti proizvoda i usluga koje su 
predmet uređivanja ovoga Zakona.«
Članak 6.
Naslovi iznad članaka 50. do 52. i članci 50. do 52. 
brišu se.
Članak 7.
U članku 53. stavku 2. i stavku 4. brojka: »8.000,00« 
NN 76/2007 (u primjeni od 31.07.2007.)14zamjenjuje se brojkom: »10.000,00«.
Iza stavka 4. dodaje se novi stavak 5. koji glasi:
»(5) Za prekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit 
će se novčanom kaznom od 5.000 do 50.000 kuna 
fizička osoba obrtnik, odnosno osoba koja obavlja 
drugu samostalnu djelatnost, kada su prekršaj počinile 
u vezi s obavljanjem svog obrta, odnosno samostalne 
djelatnosti.«
U dosadašnjem stavku 5. koji postaje stavak 6. 
brojke: »1., 2., 3. i 4.« zamjenjuju se brojkama: »1., 2., 
3., 4. i 5.«.
Članak 8.
Dosadašnji Dio osmi postaje Dio deveti.
Članak 9.
Naslov iznad članka 54. i članak 54. brišu se.
Članak 10.
Dosadašnji Dio deveti postaje Dio deseti.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 11.
(1) Upravni sporovi koji su prije 1. lipnja 2008. već 
pokrenuti pred Upravnim sudom dovršit će se pred 
Upravnim sudom u skladu s odredbama koje su bile 
na snazi do tog datuma.
(2) Stranka koja je do 1. lipnja 2008. podnijela tužbu 
Upravnom sudu u skladu s odredbama koje su bile na snazi do tog datuma, može zahtijevati od Upravnog 
suda da prekine postupak ako je u roku od 30 dana 
od tog datuma podnijela žalbu zbog istih razloga i s 
istim obrazloženjem kao u tužbi, ako je žalba protiv 
takvog upravnog akta prema odredbama ovoga Zakona 
dopuštena. Protiv upravnog akta kojeg se na temelju 
te žalbe donese u drugom stupnju može se pokrenuti 
upravni spor u skladu s odredbama Zakona o upravnim 
sporovima.
Članak 12.
Postupci koji se na dan stupanja na snagu ovoga 
Zakona vode zbog zaštite oznaka zemljopisnog podri ‑
jetla i oznaka izvornosti proizvoda i usluga od povrede 
dovršit će se prema propisima koji su bili na snazi prije 
stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 13.
Pravilnik iz članka 57. Zakona o oznakama 
zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda 
i usluga (»Narodne novine, br. 173/03.) uskladit će s 
odredbama ovoga Zakona ministar nadležan za rad 
Zavoda, na prijedlog ravnatelja Zavoda, najkasnije u 
roku od 3 mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga 
Zakona.
Članak 14.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«, osim članka 1. i 3. koji 
stupaju na snagu 1. lipnja 2008.15**NN 49/2011, 29. 04. 2011. (u primjeni od 07. 05. 2011.)ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OZNAKAMA 
ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA I OZNAKAMA IZVORNOSTI 
PROIZVODA I USLUGA**
Članak 1.
U Zakonu o oznakama zemljopisnog podrijetla i 
oznakama izvornosti proizvoda i usluga (»Narodne 
novine«, br. 173/03., 186/03. i 76/07.) u članku 11. 
stavku 2. riječi: »upravnih akata« zamjenjuju se riječju: 
»rješenja«, a zadnja rečenica briše se.
Stavak 3. briše se.
U dosadašnjem stavku 4., koji postaje stavak 3., ri ‑
ječi: »upravnih akata« zamjenjuju se riječju: »rješenja«.
Članak 2.
U članku 27. stavku 2. riječi: »poziva ga na« zamje ‑
njuju se riječima: »zaključkom mu nalaže«.
U stavku 3. riječ: »poziva« zamjenjuje se riječju: 
»zaključka«.
U stavku 4. riječ: »zaključak« zamjenjuje se riječju: 
»rješenje«.
Članak 3.
U članku 30. stavku 6. riječ: »zaključak« zamjenjuje 
se riječju: »rješenje«.
Članak 4.
U članku 31. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Ako podnositelj prijave u propisanom roku ne 
dostavi očitovanje na prigovor, Zavod će odbiti prija ‑
vu za upis oznake zemljopisnog podrijetla ili oznake 
izvornosti.«.Članak 5.
U članku 32. stavku 2. riječi: »pozvati podnositelja« 
zamjenjuju se riječima: »zaključkom naložiti podnosi ‑
telju«.
Članak 6.
U članku 44. stavku 1. dodaje se točka 4. koja glasi:
»4. da više nije osigurana sukladnost s uvjetima 
navedenim u specifikaciji.«.
Članak 7.
U članku 46.a riječ: »odluka« u odgovarajućem 
broju i padežu zamjenjuje se riječju: »rješenje« u od ‑
govarajućem broju i padežu.
Članak 8.
Ministar nadležan za rad Zavoda, na prijedlog 
ravnatelja Zavoda, uskladit će Pravilnik iz članka 57. 
Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama 
izvornosti proizvoda i usluga (»Narodne novine«, br. 
173/03., 186/03. i 76/07.) s odredbama ovoga Zakona 
najkasnije u roku od dva mjeseca od dana stupanja na 
snagu ovoga Zakona.
Članak 9.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.16ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OZNAKAMA 
ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA I OZNAKAMA IZVORNOSTI 
PROIZVODA I USLUGA***
Članak 1.
U Zakonu o oznakama zemljopisnog podrijetla i 
oznakama izvornosti proizvoda i usluga (»Narodne 
novine«, br. 173/03., 186/03. – ispravak, 54/05., 76/07. 
i 49/11.) u članku 11. stavci 2. i 3. mijenjaju se i glase:
»(2) Protiv rješenja Zavoda žalba nije dopuštena, ali 
se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom 
u Zagrebu.
(3) Postupak iz stavka 2. ovoga članka je hitan.«
Članak 2.
Naziv dijela sedmog: »ŽALBA«, naslovi iznad 
članaka i članci 46.a do 46.d brišu se.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 3.
Ministar nadležan za nadzor nad radom Državnog 
zavoda za intelektualno vlasništvo uskladit će Pravilnik 
o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama 
izvornosti proizvoda i usluga (»Narodne novine«, br. 
72/04., 117/07., 66/11. i 43/17.) s odredbama ovoga 
Zakona u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu 
ovoga Zakona.
Članak 4.
(1) Upravni postupci započeti po odredbama 
Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga (»Narodne novine«, br. 
173/03., 186/03. – ispravak, 54/05., 76/07. i 49/11.) u 
kojima je Državni zavod za intelektualno vlasništvo kao 
tijelo prvog stupnja donio rješenje do dana stupanja na 
snagu ovoga Zakona, dovršit će se po odredbama toga 
Zakona i propisa donesenih na temelju toga Zakona.
(2) Žalbena vijeća u području prava industrijskog 
vlasništva osnovana i imenovana temeljem Zakona o 
patentu (»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 87/05., 
76/07., 30/09., 128/10., 49/11. i 76/13.) nastavljaju s 
radom sukladno odredbama toga Zakona i propisa 
donesenih na temelju toga Zakona dok svi upravni po ‑
stupci iz stavka 1. ovoga članka ne budu pravomoćno 
riješeni, nakon čega prestaju s radom.
(3) U slučaju da zbog razrješenja predsjednika ili 
članova Žalbenih vijeća iz stavka 2. ovoga članka ne 
bude moguće odrediti Žalbeno vijeće koje odlučuje 
o žalbi, iznimno se može provesti postupak izbora i 
imenovanja predsjednika ili potrebnog broja članova 
Žalbenih vijeća sukladno odredbama Zakona o patentu 
(»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 87/05., 76/07., 
30/09., 128/10., 49/11. i 76/13.), za potrebe rješavanja 
predmeta iz stavka 1. ovoga članka.
Članak 5.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.
***NN 46/2018, 18. 05. 2018. (u primjeni od 26. 05. 2018.)