Myndigheten för samhällsskydd och  
beredskaps författningssamling  
   
1 
 Utgivare: Key Hedström, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap  
ISSN 2000 -1886 
 
2014- 05-09 utan synliga ändringar  MSB FS 
2014 :X 
Utkom från trycket  
den X xxxember 2014 
Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps 
föreskrifter om cisterner och rörledningar för 
brandfarliga vätskor;   
beslutade den  XX xxxember 2014.  
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap föreskriver1 följande med 
stöd av 25 § förordningen (2010:1075)2 om brandfarliga och explosiva varor 
samt, efter samråd med Swedac, 3 § förordningen (2011: 811) om 
ackreditering och teknisk kontroll.  
1 kap.  Inledande bestämmelser  
Tillämpningsområde  
1 § Denna författning innehåller föreskrifter om krav på konstruktion, 
tillverkning, installation och kontroll av cisterner med anslutna rörledningar 
eller slanglednin gar för hantering av brandfarliga vätskor, samt krav på 
korrosionsskyddssystem. I författningen finns också krav på kompetens hos organ som certifierar eller kontrollerar sådana anordningar. Författningen gäller dock inte  
− cisterner och rörledningar eller slangledningar som omfattas av 1 kap. 1 § 
Naturvårdsverkets föreskrifter  (2003:24)
3 om skydd mot mark-  och 
vattenföroreningar vid lagring av brandfarliga vätskor, eller  
− konstruktion och tillverkning av  
o tryck kärl och vakuumkärl , 
o svetsade eller flänsade rö rledningar , och   
o gängade rörledningar DN 50 eller mindre  
som tillverk ningskontroller ats av ackrediterat kontrollorgan enligt  
Arbetsmiljöverkets föreskrifter om tryckbärande anordningar.  
                                                 
1 Anmälan har gjorts enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 
1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och 
beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (Celex 31998L0034), senast 
ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG (Celex 31998L0048).  
2 Förordningen senast ändrad ( 2010 :1160)  
3 Författningen senast ändrad (2009:3)  
 
 MSB FS 
2014 :X  
 
2 
 Definitioner  
2 § I denna författning har följande uttryck nedan angiven betydelse.  
cistern  Behållare med tillhörande säkerhetsutrustning och 
tillbehör för brandfarlig vätska där trycket ovanför 
vätskeytan varken kan överstiga atmosfärtrycket med mer än 0,5 bar eller understiga det med mer än 0,0065 bar.  
cistern i mark  Cistern  helt eller delvis under markytan.  
cistern ovan 
mark  Cistern helt ovanför markytan.  
DN Nominell storlek för rörledningar.  
depå  Grupp av cisterner utan förbrukare.  
EES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet . 
K-cistern  Cistern med god korrosionsbestän dighet mot sitt avsedda 
innehåll och sin omgivning.  
K-rörledning  Rörledning  med god korrosionsbeständighet mot sitt 
avsedda innehåll och sin omgivning.  
kontrollorgan  
typ A  Kontrollorgan enligt EN ISO/IEC 17020: 2012 som är 
oberoende av inblandade parter.  
kontrollorgan  
typ B  Kontrollorgan enligt EN ISO/IEC 17020: 2012 som är 
oberoende av den del av en organisation som medverka r 
vid konstruktion, tillverkning, leverans, installation , 
användning eller underhåll av produkter de kontrollerar.  
kontrollorgan  
typ C Kontrollorgan enligt EN ISO/IEC 17020: 2012 med 
tillräcklig åtskillnad i ansvar och ekonomisk redovisning mellan kontrolltjänsterna och övrig verksamhet.  
rörledning  Ledning för brandfarlig vätska som förutom rör även 
omfattar flänsar, ventiler och övriga komponenter  som 
leder vätskan  eller dess gasfas .  
rörledning i 
mark  Rörledning helt eller delvis under markytan.  
rörledning ovan 
mark  Rörledning helt ovanför markytan.  
S-cistern  Cistern med mindre god korrosionsbeständighet  mot sitt 
avsedda innehåll  eller sin omgivning.   MSBFS  
2014 :X  
 
3 
 S-rörledning  Rörledning med mindre god korrosionsbeständighet mot 
sitt avsedda innehåll eller sin omgivning.  
tankstation  Område med anläggning för tankning av motorfordon 
eller båtar.  
överfyllnings -
skydd  System  avsett att automatis kt avbryta fyllning av en 
cistern vid förinställd nivå.  
 
2 kap.  Krav på cisterner, rörledningar och annan 
utrustning  
Tekniska krav på cisterner, rörledningar och slangledningar  
1 § Cisterner, rörledningar och slangledningar ska vara betryggande ur 
skyddssynpunkt  genom sin konstruktion, sitt material, utförande och 
utrustning. Materialen ska ha kända, dokumenterade och betryggande 
egenskaper. De ska vara långvarigt motståndskraftiga mot de vätskor som avses hanteras . Svetsförband ska vara utförda av kompetent personal  enligt 
tekniskt korrekta metoder. Cisterner i mark ska ha samtliga anslutningar 
ovanför den högsta vätskenivån.  
2 § Cisterner, rörledningar och slangledningar ska kunna motstå de tryck, 
temperaturer och andra påkänningar som kan förekomma vid normal drift och förutsägbara fel. De ska vara täta.  
3 § Cisterner , rörledningar och slangledningar ska vara skyddade mot 
korrosion genom placering, materialval eller korrosionsskyddssystem. Rörledningar och slangledningar behöver dock endast vara skyddade på 
utsidan. Ciste rner, rörledningar  och slangledningar  utomhus ska dessutom 
vara väderbeständiga samt motståndskraftiga mot UV -strålning.  
4 § En svetsad cistern ska vara värmebehandlad för att undvika sprickor 
eller deformering om materialkvalitet och godstjocklek fordrar det .  
5 § Rörledningar , armaturer och annan utrustning anslutna till en cistern 
får endast vara fästa där det finns förberedda anslutningsställen.  
6 § Rörledningar av stål , större än  DN 100 ska ha svetsade eller flänsade 
förband. Rörledningar av stål DN 100 eller mi ndre ska ha svetsade, flänsade 
eller gängade förband.  
Rörledningar av koppar ovan mark får vara samman fogade med hårdlödning 
eller skärringkopplingar om samman fogningarna är inspekterbara utan hjälp 
av verktyg.  Rörledningar av koppar i mark ska vara heldr agna och plast -
belagda.  MSB FS 
2014 :X  
 
4 
 Rörledningar av andra metaller än stål och koppar ska följa kraven för 
rörledningar av stål.  
Rörledningar av plast material  ska vara samman fogade enligt rörtillverkarens 
instruktioner . 
7 § En cistern ska ha en tillverkningsskylt med uppgift om  
− tillverkare,  
− tillverkningsår,  
− tillverkningsnummer eller ID -nummer,  
− volym,  
− högsta tillåtna densitet,  
− beräkningstryck i bar och beräkningstemperatur  i °C, 
− tillverkningsstandard, och 
− certifikatnummer (om den är certifierad).  
Skylten ska vara läsbar under cisternens livslängd.  
Manhål  
8 § En cistern ska ha de manhål, inspektionsöppningar och annan 
utrustning som behövs för kontroll och underhåll . Manlucka med 
anslutningar ska kunna demonteras utan att varken manluckan, 
anslutningarna eller rörledningarna  deformeras.  
Mätvärden  
9 § Mätvärden för avläsning ska vara enhetligt graderade i SI -enheter eller 
tilläggsenheter.  
Anslutningar för fyllning  
10 § En cistern ska ha fast anslutning för fyllning. För cisterner som är  
högst  1 m³ dock bara om fyllningsöppningen enligt klassningsplanen ger 
upphov till riskområde. Anslutningen ska medge fyllning utan spill och 
kunna förslutas. Anslutningen ska vara utformad så att antändning genom statisk elektricitet motverkas.  
11 § Anslutning ar för fyllning och gasåterföring eller utrymme n för sådana 
anslutningar ska vara låsbar a. Utrustning för reglering  av flödet ska vara 
skyddad mot obehörigt ingrepp.  
12 §  
Avluftningsanordning  
En cistern ska vara skyddad mot skadligt över - eller undertryck. 
Avluftningsledning ska mynna utomhus på lämplig plats. 
Avluftningsledning och gasåterföringsledning ska ha flamskydd där de  MSBFS  
2014 :X  
 
5 
 enligt klassningsplan ger upphov till zon 0 eller 1  och cisternen riskerar att 
förlora sin täthet om ångor i den antänds.  
Avluftningsledningar från olika cisterner får bara vara samm ankopplade om 
deras  innehåll kan blandas utan att risken för brand och explosion ökar. Vid 
sådan sammankoppling  ska vätskeöverströmning mellan cisternerna 
motverkas . 
 
Stängventiler  
13 § Rörledningar  och slangledningar som är anslutna till en cistern under 
vätskenivån, eller där hävertverkan kan uppstå, ska ha stängventil. Ventilen 
ska vara lätt åtkomlig och placerad i anslutning till cisternen.  
Överfyllningsskydd  
14 § En cistern som är  
− större än 1 m³,  
− avsedd för bränsle till motorfordon, båtar eller luftfartyg, fotogen eller 
eldningsolja, och  
− avsedd att fyllas via pump, tankfordon eller järnvägsvagn,  
ska ha överfyllningsskydd. Detta gäller dock inte cisterner på depå. 
Överfyllningsskyddet ska vara oberoende av cisternens nivåmätning och nivålarm.  
Överfyllningsskydde t ska  
− helt och automatiskt avbryta fyllningen vid en förinställd nivå,  
− avbryta fyllningen så snabbt att cisternen inte överfylls, och  
− om skyddet inte fungerar , hindra fyllning .  
Nivåmätare  och nivålarm  
15 § Vätskenivån i varje cistern ska kunna fastställas utan energitillförsel. 
Om cisternen kan pejlas ska lock eller lucka till pejlanordning kunna låsas , 
dock inte på cisterner på depå.  
Cisterner större än 1 m
3 som saknar krav på överfyllningsskydd ska ha 
funktion som larmar vid för hög vätske nivå.  
Dräneringsanordning 
16 § Cisterner med vattenavskiljande produkt ska kunna dräneras.  
Uppvärmningsanordning 17 § Uppvärmningsanordningen i en cistern ska inte kunna värma vätskan 
till så hög temperatur att det kan medföra fara. Den värmda vätskan ska inte 
heller kunna skada cisternen eller dess korrosionsskydd. Uppvärmnings -
anordningen ska  bara kunna vara i drift om den är helt omgiven av vätskan.  MSB FS 
2014 :X  
 
6 
 Skydd mot potentialskillnad  
18 § Cisterner, rörledningar och slangledningar ska vara skyddade mot 
potentialskillnad om det behövs för att förebygga antändning.  
Åskskydd  
19 § Cisterner av stål som är större än 500 m³ och som står utomhus ska ha 
åskskydd. Kravet gäller även cisterner av stål som är avsedda att stå i grupp 
om de tillsammans har en volym som överstiger 1000 m³ och de står mindre än 12 meter från varandra eller i samma invallning.  
Instruktioner  
20 § Det ska finnas instruktioner  på svenska för installation med 
uppställning eller nedläggning i mark, drift och underhåll  av anläggningen  
som helhet . 
Installation  
21 § S-cisterner och vätskeförande S -rörledningar ska vara placerade ovan 
mark.  
22 § En cistern ovan mark ska vara placerad på stadigt, jämnt bärande 
underlag av obrännbart material och så att den inte utsätts för skadliga påkänningar. Mantelytan och gavlarna ska vara åtkomliga för kontroll.  
En stående cylindrisk cistern med plan eller konisk botten ska stå på tätt 
fundament med helgjuten bärande betongplatta.  
En cistern i mark ska vara nedlagd enligt tillverkarens instruktioner  och 
skyddad mot farliga påkänningar.  
En cistern i vatten ska vara förankrad eller förtöjd. Den ska vara skyddad 
mot skada g enom påsegling, sjöhävning och  isbildning.  
En rörledning eller slangledning i mark ska ha minst 0,3 m täckning. Rörledningar under köryta ska vara beräknade eller skyddade mot skadliga 
trafikpåkänn ingar.  
En slangledning  får vara förlagd i mark endast om den är avsedd för detta.  
23 § En rörledning ska vara utförd så att den inte skadas av termisk 
expansion eller kontraktion. Rörledningens fästen ska vara minst lika 
motståndskraftiga mot brand som rörled ningen.  
24 § Cisterner och rörledningar av material utan eget brandmotstånd ska 
vara placerade i mark, med certifierat brandskydd  eller i eget utrymme 
brandavskilt i minst brandteknisk klass EI 30.   MSBFS  
2014 :X  
 
7 
 25 § En cistern i mark ska vara förankrad om det finns risk att de n kan flyta 
upp på grund av hög grundvattennivå.  MSB FS 
2014 :X  
 
8 
 3 kap.  Krav på korrosionsskyddssystem  
1 § Korrosionsskyddssystem i form av beläggning ska 
− ha god vidhäftning mot underlaget,  
− vara tätt, riv - och slaghållfast, och  
− bibehålla sina egenskaper vid de temperaturer som det  kan utsättas för.  
Invändigt korrosionsskyddssystem ska dessutom vara långvarigt 
motståndskraftigt mot de vätskor som cisternen är avsedd för och vid förvaringens alla temperaturer.  
Korrosionsskyddssystem för utomhusbruk ska dessutom vara väderbeständigt,  samt långvarigt motståndskraftigt mot UV -ljus. 
Korrosionsskyddssystem ska vara applicerade av kompetent personal enligt tillverkarens instruktioner .  
Korrosionsskyddssystem får även vara passivt katodiskt skydd.  
Certifiering  
2 § Korrosionsskyddssystem i form  av beläggning ska certifieras. 
Dessutom ska instruktioner  för applicering, kontrollomfattning och 
acceptanskriterier granskas mot tillverkarens anvisningar .  
Resultatet ska redovisas i ett certifikat. Det ska framgå av certifikatet om korrosionsskyddssyst emet uppfyller kraven i denna författning, samt vilka 
instruktioner  för applicering som granskats. 
Certifikatet ska entydigt kunna knytas till korrosionsskyddssystemet och ange om det finns begränsningar för dess användning och i så fall vilka.  
4 kap.  Konstruktio nskontroll och tillverkningskontroll 
Krav på konstruktionskontroll och tillverkningskontroll    
1 § Cisterner och rörledningar ska genomgå konstruktionskontroll enligt 
2 § innan tillverkning samt tillverkningskontroll enligt 4 § innan anordningarna avlämnas för  att tas i bruk.  
Kravet på konstruktionskontroll och tillverkningskontroll gäller cisterner som är större än 1 m³ och rörledningar  som är större än DN 50.  
Vid konstruktionskontroll och tillverkningskontroll av cisterner som är CE -
märkta enligt EU -direktiv  (89/106/EEG) om byggprodukter eller vars 
egenskaper framgår av prestandadeklaration upprättad enligt EU -förordning 
(305/2011) om byggprodukter ska kontrollorganet med ledning av de uppgifter om produkternas egenskaper som medföljer CE -märkningen eller  MSBFS  
2014 :X  
 
9 
 prestandadeklarationen bedöma om egenskaperna motsvarar kraven enligt 
denna författning.  
De egenskaper hos cisterner och rörledningar som inte täcks av CE -
märkningen eller prestandadeklarationen ska kontrolleras enligt denna 
författning.  
Vid kontroll av rörle dningar ska rörledningens dimensionsändrade delar 
eller grenledningar till och med  den närmaste stängventilen anses tillhöra 
huvudrörledningen.  
Konstruktionskontroll  
2 § Konstruktionskontrollen ska visa om cisternen eller rörledningen är 
konstruerad enligt 2 kap. 1 -6 och 8- 20 §§.  
Konstruktionskontrollen ska omfatta granskning av konstruktionshandlingar med avseende på material, konstruktion, beräkning, sammanfogning, värmebehandling och utförande i övrigt. Klimatfaktorer som temperaturer, snö- och vindlast sa mt expansion och kontraktion ska ingå i konstruktions -
kontrollen av cisterner och rörledningar , samt omfattning av förstörande och 
oförstörande provning.  
Konstruktionskontrollen ska vidare omfatta att instruktioner na enligt  2 kap.  
20 § utgör tillräckligt underlag för att kunna installera cisternen eller 
rörledningen enligt 2 kap . 21-25 §§.  
Vid konstruktionskontroll av en rörledning  ska både komponenter och sättet 
att sammanfoga dem till en ledning ingå i kontrollen.  
Svetsmetoder  
3 § Svetsmetoder för svetsning  i metall av cisterner större än 1 m³ eller 
rörledningar större än DN 50 ska vara bedöm da och godtagna  av kontroll -
organ  enligt  Arbetsmiljöverkets föreskrifter om tillverkning av vissa 
behållare, rörledningar och anläggningar . Personal för svetsning av sådana 
cisterner eller rörledningar ska vara certifierade enligt samma föreskrifter.   
Tillverkningskontroll  
4 § Tillverkningskontroll ska omfatta  
− att konstruktionskontroll utförts med godtagbart resultat,  
− att övriga tillverkningshandlingar som har betydelse för  anordningens 
säkerhet är korrekta,  
− oförstörande provning av svetsförbanden ,   
− in- och utvändig undersökning för att fastställa att anordningen är utförd 
enligt tillverkningshandlingarna, och  MSB FS 
2014 :X  
 
10 
 − tryck - och täthetsprovning. Om tryck-  eller täthetsprovning av e nstaka 
svetsförband medför stora praktiska olägenheter får dessa dock 
kontrolleras på annat godtagbart sätt.  
5 § Tillverkningskontroll ska följa ett av de alternativa förfarandena 
nedan.  
1. Samtliga produkter kontrolleras.  
2. Produkte rna certifieras efter gransknin g av enstaka exemplar och 
tillverkarens kvalitetsstyrning ssystem.  
Certifiering ska gälla produkten och dess serietillverkning under viss tid, 
dock högst sju år, om konstruktion, material, recept för korrosions -
skyddssystem i form av beläggning och tillver kningsprocess är oförändrad. 
Certifieringsorganet ska minst en gång per år på plats följa upp att 
kvalitetsstyrning ssystemet fungerar.  
Dokumentation  
6 § När kontrollorganet eller certifieringsorganet har kontrollerat 
konstruktionen eller produkten ska resultat et redovisas i en kontrollrapport. 
Det ska framgå av rapporten  
− om cisternen eller rörledningen uppfyller kraven i denna författning,  
− om cisternen eller rörledningen är en K - eller S -cistern respektive K - 
eller S -rörledning, samt  
− vilka instruktioner  som h ar granskats.  
Rapporten ska entydigt kunna knytas till varje cistern eller rörledning  och 
ange om det finns begränsningar för dess användning och i så fall vilka.  
5 kap.  Installationskontroll, revisionskontroll och 
återkommande kontroll 
Krav på installationskontr oll, revisionskontroll och återkommande 
kontroll  
1 § Cisterner med anslutna rörledningar  och slangledningar ska genomgå 
installationskontroll enligt 3 -5 §§, revisionskontroll enligt 6 § och 
återkommande kontroll enligt 7 -15 §§.  
2 § Kravet på installationskontroll, revisionskontroll och återkommande 
kontroll gäller cisterner som är större än 1 m³ samt rörledningar  och 
slangledningar  som är större än DN 50. Rörledningar  och slangledningar  
som är DN 50 eller mindre ska dock täthetsprovas tillsammans med den 
cistern s om de  är anslutn a till. 
Vid kontroll av rörledningar ska rörledningen  och dess  grenledningar till 
och med  den närmaste stängventilen anses tillhöra huvudrörledningen 
oavsett ledningarnas dimensioner .   MSBFS  
2014 :X  
 
11 
 Installationskontroll  
Installationskontroll av cistern eller rörledning 
3 § En cistern med anslutna rörledningar  och slangledningar  ska 
installationskontrolleras efter installation. Cisterner som är 10 m³ eller 
mindre och är avsedda att kunna flyttas får dock, om de är komplett utrustade, installationskontrolleras  hos tillverkaren om cisternen levereras 
med uppställningsanvisning och installationskontrollrapport.  
4 § Vid installationskontroll ska  
− tillverkningskontroll vara utförd,  
− cistern eller rörledning  vara levererad med instruktione r enligt  
2 kap. 20 §,   
− slangled ning kontrolleras mot kraven i 2 kap,  
− installation vara utförd enligt 2 kap. 21- 25 §§ samt tillverkarens 
instruktioner ,  
− anordningen vara fri från in - och utvändiga skador, 
− sådan utrustning som fordras med hänsyn till säkerheten finnas och 
fungera, samt  
− anordningen vara tät. Vid tankstation ska rörledning  och slangledning , 
oavsett storlek, täthetsprovas tillsammans med den cistern den är 
ansluten till.  
Högsta tillåtna arbetstryck, temperatur och densitet för anordningen ska 
anges i installationskontrollra pporten enligt 16 §.  
Installationskontroll av korrosionsskydd 
5 § När korrosionsskyddssystemet blivit applicerat ska appliceringen 
installationskontrolleras. Kontrollen ska omfatta att appliceringen är rätt 
utförd med hänsyn till cisternens eller rörledningens ytbeläggning samt 
skiktets tjocklek, härdning och täthet. Tillverkarens instruktioner  ska ha 
följts vid appliceringen.  
Passivt katodiskt skydd ska installationskontrolleras med avseende på total massa och montering.   
Resultatet ska redovisas i en kontro llrapport. Det ska framgå av rapporten 
om korrosionsskyddssystemet uppfyller kraven i denna författning, samt 
vilka instruktioner  som har följts vid appliceringen.  
Revisionskontroll  
6 § En cistern , rörledning  eller slangledning ska revisionskontrolleras när 
den  
− har undergått omfattande reparation eller ändring,  
− kan ha tagit skada eller varit avställd mer än ett år,  MSB FS 
2014 :X  
 
12 
 − ska användas efter byte av media eller under andra väsentligt ändrade 
driftförhållanden, eller  
− har flyttats, gäller  dock inte  flyttbara cisterner  10 m³  eller mindre .  
Revisionskontroll ska omfatta de moment som fordras för att bedöma om 
anordningen är betryggande efter genomförda åtgärder.  
Återkommande kontroll  
Omfattning  
7 § Den återkommande kontrollen av cisterner , rörledningar  och 
slangledningar  ska minst omfatta  
− att inga skador som kräver revisionskontroll enligt 6 § uppstått, 
− att tryck -vakuumventiler, överströmningsventiler samt övrig 
säkerhetsutrustning som behövs ur skyddssynpunkt  finns och fungerar,  
− om korrosionsskador uppstått,   
− in- och utvändig undersökning för att bedöma om det finns defekter eller 
andra omständigheter som är ogynnsamma ur skyddssynpunkt , samt  
− täthetsprov. Vid tankstation ska rörledning  och slangledning , oavsett 
storlek, täthetsprovas tillsammans med den cistern den är ans luten till.  
För cisterner utomhus, större än 100 m³ och med helt understödd botten, får 
täthetsprovning ersättas med avisolering längs bottenrandplåten följt av in - 
och utvändig visuell kontroll av tätheten. Dess anslutna rörledningar  och 
slangledningar  ska täthetsprovas.  
8 § Vid återkommande kontroll av cisterner eller rörledningar ska 
kontrollorgan kontrollera att korrosionsskyddssystemet är oskadat och fungerar.  
Intervall  
9 § K-cisterner större än 1 m³ och K -rörledningar större än DN 50 samt S -
cisterner större än 1 m³ med inre korrosionsskydd och utvändig målning ska 
kontrolleras enligt 7 -8 §§ minst vart tolfte år.   
10 § S-cisterner större än 1 m³ och S -rörledningar  och slangledningar större 
än DN 50 ska kontrolleras enligt 7- 8 §§ minst vart sjätte år. 
11 § I en grupp c isterner inom raffinaderi får, i stället för att kontrollera 
alla i gruppen, en cistern i taget per grupp återkommande kontrolleras.  
Cisterne rna ska då  
− vara av jämförbara material och placerade tillsammans,  
− ha samma innehåll, driftdata och yttre påverkan,  
− få vätskan direkt från raffiner ingsprocessen så att cisternerna är skyddade 
från vatten och andra korrosiva medier,   MSBFS  
2014 :X  
 
13 
 − alla vara återkommande kontrollerade minst en gång,  
− vid tidigare kontroller visat i huvudsak samma resultat för cisternerna, 
och  
− vid skada  på någon cistern alla i gruppen kontrolleras enligt 7 -8 §§.  
12 § Förfallomånad för återkommande kontroll är den kalendermånad då 
gällande intervall löper ut. Intervallet räknas från den senaste kontrollen.   
13 § Om ett ackrediterat organ efter kontroll bedömt att en cistern , 
rörledning  eller slangledning  uppfyller kraven enligt denna författning ska 
tiden till nästa återkommande kontroll följa bestämmelserna i 9 -10 §§.  
Om ett ackrediterat organ efter kontroll bedömt att en cistern , rörledning  
eller slangledning  inte uppfyller kraven enligt denna författning ska det 
ackrediterade organet bedöma om de kan åtgärda s utan fara inom  
12 månader . I så fall ska den återkommande kontroll en följas  upp av ett 
kontrollorgan  inom  12 månader .  
Dokumentation av installationskontr oll, revisionskontroll och 
återkommande kontroll  
14 § Sedan kontrollorgan kontrollerat anordningen ska resultatet redovisas 
i en kontrollrapport där det också ska framgå om cisternen eller rörledningen är en K - eller S -cistern respektive K - eller S -rörledning.  
För en fackindelad cistern ska separat kontrollrapport utfärdas för varje 
enskilt fack och så att det framgår att de olika facken tillhör en och samma 
cistern.  
15 § Verksamhetsutövaren ska hålla den senaste kontrollrapporte n för 
respektive cistern och för respe ktive rörledning  tillgängliga för 
tillsynsmyndigheten.  
Kontrollskylt  
16 § Efter installations kontroll och efter återkommande kontroll ska 
kontrollorganets skylt finnas på väl synlig plats. Av skylten ska minst 
framgå  
− cisternens respektive rörledningens tillverk nings - eller ID -nummer,  
− det ackrediterade kontrollorganets märke,  
− markering som visar tidpunkten för nästa återkommande kontroll enligt 
denna författning.  
I en anläggning får kontrollskyltarna sitta centralt om det tydligt framgår till 
vilken cistern respe ktive rörledning varje skylt hör.  MSB FS 
2014 :X  
 
14 
 6 kap.  Kontrollorgan och certifieringsorgan  
1 § Kontroller och certifieringar enligt denna författning eller MSBFS 
2011:8 ska göras av ett ackrediterat organ. Ackrediteringen ska ha gjorts av 
Swedac eller av annat nationellt ackred iteringsorgan inom EES enligt EU -
förordning en 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i 
samband med saluföring av produkter  och enligt denna författning.  
2 § Certifieringsorgan  för produkter  ska certifiera korrosionsskydds -
system enligt 3 kap. 2 §. Certifieringsorgan för produkter ska certifiera 
cisterner och rörledningar enligt 4 kap. 5 § punkten 2. 
3 § Kontrollorgan typ A eller B ska göra följande kontroller.  
− Konstruktionskontroll av cisterner större än 10 m³ och rörledningar  större 
än DN 100.  
− Tillverkningskontroll av cisterner större än 10 m³ och rörledningar  större 
än DN 100.  
− Installationskontroll av cisterner större än 150 m³ för tankstationer och 
större än 50 m³ i övriga fall.  
− Revisionskontroll av cisterner större än 10 m³.  
− Återkommande kontrol l av cisterner större än 150 m³ för tankstationer 
och större än 50 m³ i övriga fall.  
− Kontroll av svetsmetod enligt 4 kap . 3 §.  
− Revisionskontroll utom vid mediabyte på tankstation.  
4 § Kontrollorgan typ A, B eller C ska göra övriga kontroller.  
5 § Kraven på ackrediterade kontrollorgan framgår av bilaga 1.  
7 kap.  Undantag i enskilda fall  
1 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får i enskilda fall och 
om det finns särskilda skäl medge undantag från tillämpningen av denna 
författning.  
____________________  1. Denna förfa ttning träder i kraft den 1 oktober  2014 men får tillämpas 
omedelbart. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om cisterner och rörledningar för brandfarliga vätskor  MSBFS 2011:8 
upphör att gälla  1 oktober 2014. 
2. Kontroller och certifierin gar som har gjorts före ikraftträdandet av 
denna författning enligt MSBFS 2011:8 gäller som kontroll och certifiering enligt denna författning.  
  MSBFS  
2014 :X  
 
15 
 3. Kravet på en cisterns placering enligt 2 kap. 22 § andra stycket  gäller 
bara cisterner som tagits i drift efte r den 1 juli 2012. 
4. En cistern eller rörledning med yttre katodiskt skydd för vilken det 
meddelats tillstånd enligt äldre bestämmelser får tillämpa intervallet för återkommande kontroll enligt de äldre bestämmelserna, dock endast en gång efter den 1 juli 2012 . 
5. Befintliga varmförzink ade rörledningar i mark som inte är fuktisolerade 
får användas längst fram till den 1 juli 2022, utan korrosionsskydd enligt 
2 kap 3§ .  
 
 
Myndigheten för sam hällsskydd och beredskap 
   HELENA LINDBERG  
                                   Lars Synnerholm   
                               (Avdelningen för risk - och sårbarhetsreducerande arbete)  MSB FS 
2014 :X  
 
16 
 Bilaga 1  
Krav på ackrediterade kontrollorgan  
Särskilda krav för kontrollorgan som kontrollerar enligt 6 kap. 3 § 
Behörighet  
1 § Varje kontrollorgan  ska ha ett system för tilldelning av 
kontrollanternas behörigheter. Kompetensen ska fastställas genom 
kvalificering . Behörigheterna får gälla i högst fem år.  
Kontrollanter för konstruktionskontroll  
2 § En kontrollant ska ha högskoleutbildning, teknisk eller natur -
vetenskaplig eller motsvarande kunskaper förvärvade på annat sätt samt 
kompletterande teoretisk utbildning inom sitt be hörig hetsområde . 
Den kompletterande utbildningen ska minst omfatta  
− föreskrifter, normer och standarder inom behörighets område t, 
− mate rial och svetsning,  
− tillverknings - och installationsmetoder (t.ex. kall- /varmformning, 
skärning,  värmebehandling) , 
− kontrollomfattning,  
− beräkningsmodeller,  
− kunskaper om objekt, system och processer inom behörighets område t. 
3 § En kontrollant  ska ha praktisk erfarenhet enligt 2 §. 
Kontrollanter för tillverkningskontroll  
4 § En kontrollant  ska ha ingenjörsutbildning på gymnasienivå eller 
motsvarande  kunskaper förvärvade på annat sätt , samt kompletterande 
teoretisk utbildning inom sitt behörighets område .  
Den komplette rande utbildningen ska minst omfatta  
− föreskrifter, normer och standarder inom behörighets område t, 
− materialkunskap,  
− grundläggande kunskaper i konstruktionskontroll, 
− tillverknings - och installationsmetoder (t.ex. kall- /varmformning, 
skärning, svetsning, värm ebehandling),  
− kontrollomfattning,  
− utförande av tillverkningskontroll,  
− kunskap om objekt inom behörighets område t, 
− kunskaper om vilka avvikelser som tillåts.   MSBFS  
2014 :X  
 
17 
 5 § En kontrollant  ska ha praktisk erfarenhet enligt 4 § . 
Kontrollanter för installationskontroll, revis ionskontroll och återkommande 
kontroll  
6 § En kontrollant  ska ha ingenjörsutbildning på gymnasienivå eller 
motsvarande  kunskaper förvärvade på annat sätt  samt kompletterande 
teoretisk utbildning inom sitt behörighets område . 
Den kompletterande utbildningen ska minst omfatta  
− föreskrifter, normer och standarder inom behörighets område t, 
− kontrollmetodik , 
− grundläggande kunskaper i konstruktionskontroll och 
tillverkningskontroll,  
− schemagranskning, tryck - och temperaturavsäkring, icke -mekaniska 
säkerhetsutrustningar,  
− driftinducerade skador,  
− kontrollomfattning,  
− utförande av kontroll, 
− anläggnings -, drifts - och processkännedom inom behörighets område t, 
− kunskap om objekt, system och anläggningar inom behörighets område t, 
− kunskap om vilka avvikelser som tillåts.  
7 § En kontrollant  ska ha praktisk erfaren het enligt 6 § . 
Särskilda krav för kontrollorgan som kontrollerar enligt 6 kap. 4 § 
8 § Den tekniska ledningen för ett kontrollorgan ska ha kunskaper för att 
kunna tillämpa beprövade metoder, göra egna utredningar och under -
sökningar, g öra kvalificerade bedömningar mot fastställda kriterier samt 
kunna upprätta provnings - och kontrollbeskrivningar  inom sina 
verksamhetsområden . 
9 § En kontrollant  ska ha grundskolekompetens kompletterad med 
teknikerutbildning eller motsvarande kunskaper förvärv ade på annat sätt.  
10 § En kontrollant ska ha kunskap inom sitt behörighets område  och förstå 
och kunna följa av andra upprättade provnings - och kontrollbeskrivningar.  
En kontrollant ska ha tekniska kunskaper för sin uppgift, praktiska 
erfarenheter inom sitt be hörighets område  samt god kännedom om de regler 
och villkor som gäller för provning och kontroll. 
En kontrollant ska ha kännedom om hur de objekt eller system som ska 
provas eller kontrolleras används eller avses användas. En kontrollant ska också ha kompet ens för att kunna värdera den betydelse avvikelser från MSB FS 
2014 :X  
 
18 
 standard, norm eller anvisning har för användningen av objekten eller 
systemen.  
En kontrollant ska ha särskild kompetens för sitt behörighets område . 
11 § En kontrollant  ska dessutom ha  
− minst ett års praktisk erfarenhet inom behörighets område t, och 
− genomgått teoretisk utbildning för sitt  behörighet sområde , 
− genomfört praktiska prov som övervakats av teknisk bedömare med 
samma kompetens som hos kontrollorgan typ A med godtagbart resultat . 
Övriga krav  
Instrukti oner 
12 § Det ackrediterade organet ska ha tekniska instruktioner och 
metodbeskrivningar för verksamheten.  
Utrustning  
13 § Ackrediterade kontrollorgan ska ha tillgång till den utrustning för sina 
ackrediterings område n som förtecknats i bilaga 2. Ackrediterade 
kontr ollorgan som kontrollerar enligt 6 kap. 3 § ska dessutom ha den 
utrustning som behövs beroende på verksamhetens art. 
Kontrollorganet ska sköta och kontrollera utrustningen enligt tillverkarens 
instruktioner. Kontrollen av utrustningen ska dokumenteras.  
Rapportering 
14 § Ackrediterade kontrollorgan ska årligen sammanställa och till 
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisa sådana skador eller omständigheter som har uppmärksammats vid kontroller och som kan ha betydelse för att bedöma säkerheten hos en viss typ av anordning, 
konstruktion, material eller utrustning.           
Om ett ackrediterat kontrollorgan observerar allvarliga skador som sannolikt kan finnas hos liknande anordningar i andra anläggningar ska Myndigheten för samhällsskydd och beredskap snarast informeras.  
Dokumentation  
15 § All dokumentation som ingår i kontrollorganets kvalitetssäkrings -
system ska arkiveras i minst tolv år.  
All dokumentation från  
− återkommande kontroll ska arkiveras i minst en kontrollperiod plus ett år , 
− övrig kontroll ska a rkiveras i minst tolv år.   MSBFS  
2014 :X  
 
19 
 Bilaga 2 
Basutrustning för ackrediterade kontrollorgan  
 
 
Ackrediteringso mråde  
Utrustning  
  
Mäto mråde   
Instrumentets 
mätosäker het 
(±)  
Anmär kning  
Tillverknings - och 
revision skontroll    
  
− Täthetsprovare     
Installationsko ntroll    
− Täthetsprovare     
− Instrument för kontroll 
av överfyllningsskydd    Instrumentet 
ska kunna 
mäta termistorns uppvärmnings -
tid och bryttid  
Återkommande kontroll     
− Täthetsprovare     
− Instrument för ko ntroll 
av överfyllning sskydd  
   Instrumentet 
ska kun na 
mäta termistorns uppvärmnings -
tid och bryttid  
− Pordjupsmät are 
 0-10 mm  0,1 mm   
 
− Skikttjockleksmät are 35 – 100 µm 
100 – 500 µm 5 µm 
15 µm Endast för 
kontroll av zink-
belägg ningar  
− Instrument för ko ntroll 
av plåt tjocklek  0 – 20 mm  0,1 mm   
 MSB FS 
2014 :X  
 
20 
  
 
Ackrediterings - 
område  
Utrustning   
Mätområde   
Instrumentets 
mätosäker het 
(±) 
  
Anmär kning  
Kontroll av 
korrosionsskydds -
system     
− Skikttjocklek s-
mätare  
 35 - 100 µm 
100 -  500 µm 
500 -  2000 µm  
 5 µm 
15 µm 
60 µm Mätområdet  
500 μm -  2000 μm  
krävs inte för sprut förzinkning  
 
− Hårdhetsmätare  
   ASTM D 2583 -07 
endast för kontroll av polyester -
beläggningar  
− Porsökare  
 0,5 – 15 kV    
− Likare för 
blästringsskalor    ASTM D 5162 -01 
ISO 8501- 1:2007  
 
 
 
  MSBFS  
2014 :X  
 
21 
 Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps 
allmänna råd om cisterner och rörledningar för 
brandfarliga vätskor  
Dessa allmänna råd ansluter till de regler som gäller Myndigheten för 
samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om cisterner och rörledningar för brandfarliga vätskor.  
Allmänn a råd har en annan juridisk status än föreskrifter. Allmänna råd är inte 
tvingande, utan deras funktion är att förtydliga innebörden i en lag, förordning eller myndighetsföreskrifter och att ge generella rekommendationer om tillämpningen av sådana regler.  
Allmänna råd är markerade med grå bakgrund.  
  Myndigheten för samhällsskydd och beredskap    
PERTTI NORDMAN  
  
 
                                 Lars Synnerholm  
                               (Avdelningen för risk - och sårbarhetsreducerande arbete)  
 
 MSB FS 
2014 :X  
 
22 
 Komm entarer till 1 kap. 1 § första strecksatsen  
Bestämmelsen i första strecksatsen gör att  
− endast Naturvårdsverkets föreskrifter gäller för cisterner  i mark för 
eldningsolja, dieselbrännolja eller spillolja4, oavsett om de står i 
vattenskyddsområde eller inte,  
− för cisterner och rörledningar för övriga brandfarliga vätskor som står i 
vattenskyddsområde gäller både dessa föreskrifter och Naturvårdsverkets 
föreskrifter 10 kap.   
Kommentarer till 1 kap. 1 § andra  strecksatsen  
Regler om konstruktion och tillverknin g av tryckbärande anordningar med 
ett tryck som över stiger atmosfärstrycket mer än  0,5 bar över vätskeytan 
finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter AFS 1999:4. 
Kommentarer  till 1 kap. 2 §  
Gränsen mellan en cistern och en ansluten rör - eller slangledning går, för 
flänsade anslutningar, vid cisternens motfläns. För anslutningar med rör - 
eller slangkoppling går gränsen vid cisternens kopplingshalva och för 
svetsade anslutningar vid svetsen mot cisternens stuts, varvid svetsen anses 
tillhöra rörledningen. För hårdlödda anslutningar gäller motsvarande gräns 
som för svetsade.  
Cisterner och rörledningar   
Cisterner finns som K -cistern eller S -cistern.  
En K -cistern är korrosionsbeständig och är avsedd att stå inomhus, utomhus 
eller grävas ner i mark. K -cistern  av kolstål har certifiera de korrosions -
skyddssystem både invändigt och utvändigt. De kan vara lika eller olika. K -
cistern av rostfritt syrafast stål eller plast saknar annat korrosionsskydd än 
sitt material.  
S-cisterner har mindre god korrosionsbeständighet o ch är avsedda att stå 
inomhus eller utomhus men inte att grävas ner.  
Rörledningar finns som K -rörledning och S -rörledning på motsvarande sätt. 
K-rörledning av kolstål har certifierat korrosionsskyddssystem endast 
utvändigt.  
Cistern ovan mark  omfattar även alla cisterner inomhus oavsett var i huset 
de står.   
                                                 
4 Vad som räknas som spillolja framgår av Avfallsförordningen, SFS 2011:927  MSBFS  
2014 :X  
 
23 
 DN, nominell storlek, är ett system för storleksbeteckning av rör och 
rördelar av stål enligt EN  ISO 6708. Beteckningen DN följs av ett heltal 
som saknar enhet och som ungefärligt visar ett rörs diameter. Den verkliga 
innerdiametern har vanligen, om DN är högst 300, ett något högre siffervärde i millimeter än DN.  
  
    
 
  Kommentarer till 2 kap. 1 § 
Vilken svetsbehörighet som avses framgår av 4 kap . 3 § i föreskrifterna.  
Observera att cisterner och rörledningar av material utan brandmotstånd har 
begränsningar för sin placering (se 24 §). 
Kommentarer  till 2 kap. 2 § 
Med tryck avses även yttre tryck på  cisterner i mark.  
Kommentarer  till 2 kap. 3 § 
Cisterner och rörledningar inomhus på torr uppvärmd plats anses vanligen 
inte va ra utsatta för korro sion utifrån . 
Invändigt korrosionsskydd för cisterner  
Om vätskan i en liggande cistern är vattenavskiljande5 och lättare än vatten 
är det tillräckligt att korrosionsskyddet täcker den nedre fjärdedelen av 
manteln och gavlarna. För en stående cistern är det tillräckligt att 
korrosionsskyddet täcker botten och 0,3 m av mantelns nedersta del.  
Om en cistern avses ko rrosionsskyddas mot den vätska som förvaras eller, 
om vätskan inte är vattenavskiljande6, behöver korrosionsskydd et täcka hela 
cisternens insida.   
                                                 
5 T.ex. petroleumprodukter  
6 T.ex. alkoholer  Exempel på koppling mellan 
DN och yttre diameter för 
stålrör.  
DN Dy [mm]  
50 60,3 
80 88,9 
100 114,3  MSB FS 
2014 :X  
 
24 
 Cistern er och rörledning ar i mark  
Exempel på  cisterner och rörledningar avsedda att ligga i mark är K -cistern  
och K -rörledning.  
Rörledningar av varmförzinkat stål enligt SS 3603 som är fuktisolerade  med 
rörtejp, rörbinda eller dylikt är exempel på godtagbart korrosionsskydd för 
K-rörledning.  
En kopparledning i mark som är ansluten till rörledning eller cistern av stål 
behöver ha anslutningsstället isolerat mot fukt med t.ex. rörtejp eller rörbinda för att motverka galvanisk korrosion.  
Kommentarer till 2 kap. 5 §  
Rörledningar och armaturer ansluts lämpligen till cisternen på stutsar, 
muffar, halsar eller liknan de. Stegar, gångbryggor m.m. fästs med 
avväxlingsplåt eller pålägg.  
Kommentarer till 2 kap. 6 §  
Föreskriftstexten anger  de enda tillåtna förbandstyper na. Det betyder  att 
t.ex. klämring s- eller skärring skopplade rörledningar av stål inte är tillåtna.  
 
Komm entarer till 2 kap. 7 §  
På cisterner i mark sitter lämpligen tillverkningsskylten , av metall,  på 
manteln 0,1 m från manhålet mot ena gaveln och  på manhålshalsen s insida . 
För en  delad  cistern skyltas  de olika facken individuellt. 
Exempel på tillverkningsstandard är SIS Cisternanvisningar.  
Kommentarer  till 2 kap. 8 §  
Exempel på utförande av manhål finns i SS 1797. Cisterner  som är 1 m ³ 
eller mindre har lämpligen huvudhål, handhål eller synhål enligt SS 1797. 
Av formuleringen i bestämmelsen  följer att befintliga cisterner med annat, 
eller mindre, manhål inte behöver byggas om.    
Kommentarer  till 2 kap. 9 §  
Exempel på tilläggsenheter är ºC och bar .  
Kommentarer  till 2 kap. 10 §  
Skyddsåtgärder för att minska risken för antändning genom statisk 
elektricitet f inns i IEC 60079- 32-1 Electrostatic hazards, guidance.  
En påfyllningsledning som mynnar minst 0,5 m under överfyllningsskyddets givare  är avsedd att  hindra  skyddet  från att träda i funktion vid vågbildning.   MSBFS  
2014 :X  
 
25 
 Kommentarer till 2 kap. 11 §  
Kravet på låsbarhet  är avsett att göra det möjligt att skydda anslutningarna 
direkt eller genom att skydda de ras utrymme från  obehöriga. När 
anslutningarna ska vara låsta framgår av föreskrifterna om hantering av 
brandfarliga vätskor.  
Kommentarer  till 2 kap. 12 §  
Skydd mot skadligt  över - eller undertryck  vid normal drift kan uppnås med 
hjälp av yttre flytande tak  eller genom dimensionering av ledningarna  med 
sina tryck- vakuumventil er och flamskydd.  
EN ISO 28300 visar godtagbara exempel på dimensionering av 
avluftningslednin gar.  
För cisterner med påfyllning DN 50 eller mindre uppfylls kravet på skydd 
mot skadligt  över - eller undertryck vid normal drift genom att 
avluftningsledningens area är minst lika stor som påfyllningsledningen s 
area. För större påfyllningar räcker det m ed att avluftningsledningens area är 
två tredjedelar av påfyllningsledningen s area. För lådformade cisterner 
uppfylls kravet om avluftningsledningen är kortare än 10 meter och dess 
area är minst lika stor som påfyllningsledningen s area.  
En cistern ovan mar k behöver kunna avluftas tillräckligt fort om de n utsätts 
för yttre brandpåverkan  så att den inte rämnar och vätskan rinner ut . 
Exempel på skydd mot detta är  
- dimensionering av avluftningsledningar,  
- vek taksvets i stående cylindrisk eller lådformig cister n, eller  
- manlucka eller annan utrustning i cisterntaket som öppnar 
vid onormalt inre tryck.    
Exempel på lämplig plats  för avluftningsledningens mynning är där inga 
tändkällor finns i närheten och där ångor inte kan sugas in i friskluftsintag, 
takfötter,  fönster etc.  
Skyddet mot skador som orsakar otäthet i cisternen avser skador vid drift. 
Skydd mot skador vid rengöring, underhåll och reparationer motverkas med instruktioner och avses inte i denna bestämmelse.  
Flamskydd enligt EN -ISO 16852 anses vanlig en godtagbara.  
Innehållen från cisterner med E85 och bensin anses kunna blandas utan att 
risken för brand eller explosion ökar. Det gör även innehållen från cisterner med bensinsorter av olika oktantal. Exempel på sammankoppling som ökar risk för brand och  explosion är mellan avluftningar för bensin och diesel.  
Om cisterner överfylls finns r isk för överströmning via 
sammankopplade avluftningsledningar. Ett vanligt sätt att förebygga överströmning  är att avluftningsledningarna är sammankoppla de på en MSB FS 
2014 :X  
 
26 
 högre n ivå än tankbilens högsta punkt. Det är viktigt att själva 
sammankopplingen har minst samma storlek som den största av 
avluftningsledningarna. Kommentarer  till 2 kap. 13 §  
Att ventilen ska vara placerad ”i anslutning till”  cisternen avser  en praktisk 
placering med högst någon meters rörlängd.  
Kommentarer  till 2 kap. 14 § 
Överfyllningsskydd enligt EN 13616 Typ B eller SS 428 08 60 är exempel 
som anses uppfylla kraven i föreskrifterna.  
Ett överfyllningsskydd fyller bara sin funktion om fyllningen av cistern en 
avbryts vid förinställd vätskenivå, t.ex. genom att stoppa en pump eller 
stänga en ventil.  
För kommunicerande cisterner fyller ett överfyllningsskydd bara sin 
funktion om det sitter i den cistern som fylls först.  
 
Kommentarer  till 2 kap. 15 §  
Högnivål arm finns fristående eller kombinerade med nivåmätare utan 
rörliga delar.  Båda anses uppfylla kravet  i sista stycket .  
Ett nivålarm  fyller bara sin funktion om larmet ges i tid för att t.ex. hinna  
manuellt  stoppa en pump eller stänga en ventil  utan att cis ternen överfylls .  
Kommentarer  till 2 kap. 16 §  
Exempel på vattenavskiljande produkt er är bensin, diesel, cyklohexan eller 
andra rena kolväten .7 När vatten avskiljs lägger det sig vanligen under den 
vattenavskiljande produkten beroende på vätskans densitet.   
Om cisternen lutar minst 1:100 mot lågpunkten anses lutningen tillräcklig 
för dränering.  
Kommentarer till 2 kap. 17 §  
Med temperatur som kan medföra fara avses vanligen sådan som är  
− närmare vätskans termiska tändpunkt än 25 °C8, eller  
− den temperatur då vätskan kan bilda pyrofora (självantändande) 
beläggningar på värmeöverföringsytorna.  
Om uppvärmningsanordningens effekt inte överstiger 1 W/cm2 
värmeöverföringsarea behöver man vanligen inte befara att pyrofora 
                                                 
7 Motsatsen är olika vattenblandbara vätskor, t.ex . alkoholer , estrar eller  ketoner . 
8 Om vätskan värms till högre temperatur än 5 °C under dess flampunkt ska cisternen ingå i  
klassningsplanen enligt SRVFS 2004:7.  
 Borttaget: ¶ MSBFS  
2014 :X  
 
27 
 beläggningar  bildas. Kravet på  att uppvärm ningsanordningen alltid är helt 
omgiven av vätskan under drift  förutsätter vanligen att det finns 
överhettningsskydd.  
Kommentarer  till 2 kap. 18 §  
IEC 60079- 32-1 Electrostatic hazards, guidance  visar  godtagbara sätt att 
potentialutjämna cisterner och rör ledningar. Rörledningar  av metall är dock 
vanligen  redan skyddade mot farlig potentialskillnad genom skruvarna i 
flänsförbanden. Jordning görs lämpligen enligt SS 436 40 00 
Elinstallationsreglerna .  
Bestämmelsen utvidgar kraven utanför ATEX -direktivens räc kvidd till att 
omfatta även cisterner och rörledningar utanför arbetsplatser.  
Kommentarer till 2 kap. 19 §  
Åskskydd enligt IEC 62305 Part 3, Physical damage to structures and life 
hazard, är ett godtagbart sätt att uppfylla kravet.    
Kommentarer  till 2 ka p. 20 §  
Det är viktigt att instruktioner na är avsedda för anläggningen, inte bara dess 
separata delar. Drift - och underhålls instruktioner  omfattar driftsättning, 
daglig drift, ur drifttagning och en sammanställning av anläggningens underhåll schematiskt u ppdelat från dagliga till årliga åtgärder.     
Kommentarer till 2 kap. 21 §  
Eftersom fristående och m otgjutna cisterner i berg rum anses vara inomhus  
är S-cister ner tillåtna  i bergrum .   
Kommentarer  till 2 kap. 22 §  
För lådformiga cisterner är upplägg på balkar enligt Cisternanvisningar  VIII 
exempel på en beprövad och godtagbar metod. Cistern er som är möjlig a att 
avisolera anses vanligen åtkomlig a för kontroll. Cistern er som står minst 20 
cm från vägg , minst 10 cm ovan golv/mark och har minst 60 cm fritt 
utrymme utanför/ovanför manluckan anses vanligen åtkomlig a för kontroll.      
Det är viktigt att det betongfundament som en cistern står på är vattentätt, 
men också tätt mot förvarad produkt. Betongfundament enligt 
Cisternfundamentanvisningarna (CFA) anses godtagbart . Ringfundament är 
enligt övergångsbestämmelserna bara tillåtna för cisterner  drifttagna före 
den 1 juli 2012.  
Med hänsyn till korrosionsskyddet är det viktigt att det underlag som cisternen vilar på är så utfört att vatten inte kan tränga in mel lan underlaget 
och cisternen.  MSB FS 
2014 :X  
 
28 
 Om en cistern i mark omges av minst 0,3 m icke tjälskjutande material fritt 
från sten och annat som kan skada cisternen anses den inte utsatt för farliga 
påkänningar. Cistern er som ligger minst en meter under köryta anses 
vanligen skyddade  mot trafikpåkänningar.  
Cisterner i mark, minst 0,4 m från varandra,  husgrunder och berg  anses 
åtkomliga för grävarbete.  
Om en cistern av stål eller glasfiberarmerad plast har plana sidor eller om 
cylindriska cisterner har plana gavlar störr e än Ø 1,3 m är de inte avsedda 
att ligga i mark.  
För cisterner som är certifierade finns instruktioner  med begränsningar för 
nedläggning angivna i certifikatet.  För cisterner som är kontrollerade finns 
motsvarande instruktioner  i kontrollrapporten.  
Det är viktigt att rörledning ar och slangledningar  inte har bakfall eller andra 
möjligheter till vätskelås.  
Exempel på hur cisterner skyddas mot skada genom påsegling, sjöhävning 
och isbildning är då de är ingjutna i betongpontoner. Cisternernas utmärkning till skydd mot påsegling
9 regleras av Transportstyrelsen.   
Kommentarer till 2 kap. 23 §  
Upphängningar av plast eller som är fästa med plastplugg uppfyller inte 
kravet på brandmotstånd.  
 Kommentarer  till 2 kap. 24 §  
Cistern er eller rörledning ar av aluminiu m eller termoplast anses vanligen 
sakna brand motstånd . Det gör även  cisterner eller rörledningar av 
glasfiberarmerad plast eller komposit utan laboratorieprov som visar brandskyddande egenskaper. Ventilrattar och handtag av aluminium eller 
plast är inte sk yddade mot skada genom brand.  
Kommentarer till 3 kap. 1 § 
Kraven avser  korrosionsskydd för cisterner av stål eller betong samt för 
rörledningar av stål .  
Kommentarer till 3 kap. 2 § 
Följande uppgifter behövs vanligen vid ansökan om certifiering  av 
korrosi onsskyddssystem. P rovnings metoder för att ta fram uppgifterna  
anges.  Uppgifterna  hämtas ur och kontrolleras mot leverantörens 
materialspecifikationer.  
                                                 
9 Kraven varierar beroende på lokalisering.   MSBFS  
2014 :X  
 
29 
 − Intyg från materialleverantören att beläggningsmaterialet fungerar för 
avsett användningsområde och avsed da vätskor.  
− Krav på förvaring av materialet.  
− Skydds instruktioner . 
− Bindemedel, pigment, eventuellt armeringsmaterial och lösningsmedel. 
− Instruktioner för a pplicering med förbehandling av underlaget såsom 
avfettning, mekanisk rengöring, fastställande av ytråhet.  
− Appliceringsmetoder samt anvisning för blandning, förtunning samt uppgift om lagringstid
10, brukstid11 och härdningstid12 för 
beläggningsmaterialet.  
− Temperatur och relativ fuktighet vid applicering och härdning av beläggningen.  
− Minsta antal skikt samt g ränser för skikttjocklek, dels för varje skikt, dels 
för full beläggningstjocklek.  
− Torktider och härdningstider, dels för varje applicerat skikt, dels för den 
färdiga beläggningen.  
− Reparation av skadad beläggning.  
− Kontroll av skikttjocklek hos det tätande  skiktet enligt ISO 12944- 7. 
− Porsökning av det tätande skiktet enligt ASTM D 5162 -01.  
− Kontroll av härdningen enligt ASTM D2583- 07.  
− Visuell kontroll av färdig produkt . 
− Vidhäftning enligt EN ISO 4624.  
− Om systemet gäller applicering i verkstad eller både i verkstad och i fält.  
− Provbitar.  
 
Vid certifiering bedöms systemet genom laboratorieprov.  
Passivt katodiskt skydd , ofta kallat offeranoder , behöver inte certifieras .  
Kommentarer till 4 kap. 1 § 
För en cistern med flera fack avser volymen vid konstruktion s- och 
tillverkningskontrollerna den sammanlagda volymen av alla fack.  
För sammankopplade cisterner avser volymen vid konstruktions - och 
tillverkningskontrollerna volymen av varje enskild cistern.   
Cisterner och rörledningar som är CE -märkta enligt  EU:s b yggprodukt -
direktiv eller EU:s byggproduktförordning  har bestyrkta egenskaper.    
En deklaration av produktens egenskaper ska medfölja produkten.  
                                                 
10 Längsta tid för lagring av innehållet i oöppnad förpackning 
11 Längsta  tid mellan blandning och applicering 
12 Kortaste tid mellan blandning och tillräckligt härdad beläggning MSB FS 
2014 :X  
 
30 
 CE-märkning av byggprodukter betyder däremot inte att produkten har 
bedömts mot svenska krav på byggnadsverk e nligt plan - och bygglagen eller 
enligt denna författning om cisterner m .m. Med ledning av uppgifterna om 
produktens prestanda avgör s om byggprodukten är lämplig för det avsedda 
ändamålet.  
EU:s  förordning 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för 
saluföring av byggprodukter  kallas vanligen EU:s Byggproduktförordning. 
Den ersätter EU:s Byggproduk tdirek tiv från och med 1 juli 2013. 
Kommentarer till 4 kap. 2 §  
Utförande och kontroll av rörledningar av metalliskt material enligt EN 
13480 är ett sä tt att uppnå betryggande skyddsnivå.  
Instruktionerna  kontrolleras för att se om de är tillräckliga för att kunna 
utföra arbetet. Det är tillverkarens ansvar att instruktionerna  bygger på 
korrekt underlag . Underlaget behöver därför i normalfallet inte  kont rolleras.  
Kommentarer till 4 kap. 4  §  
Tillverkningshandlingar består vanligen av  
− flödesschema för rörledningssystem,  
− ritningar,  
− hållfasthetsberäkningar,  
− intyg om svetsar prövning , 
− materialförteckning,  
− materialintyg,  
− verifierade svetsdatablad (WPS),  
− intyg om utförd värmebehandling, och  
− intyg om utförd kontroll av svets.  
Cisterner eller rörledningar tryck - och täthets provas innan svets förbanden 
isoleras, målas, gummeras, korrosionsskyddas eller på annat sätt behandlas. 
Har ytan behandlats avlägsnas behandli ngen före kontrollen. Allt 
svetsarbete, även t.ex. fästen för isolering och stegar, görs färdigt innan tryck - och täthets provning. Även eventuell värmebehandling och 
oförstörande provning görs färdig.  
Kontrollorgan som kontrollerar cisterner styckvis kan inte kontrollera tätheten efter att korrosionsskyddssystemet applicerats. Kontrollorgan behöver därför besöka tillverkning splats en flera gånger.     
En cistern tryckprov as lämpligen genom  
− fullständig vattenfyllning som behålls minst 10 minuter  (företrädesv is 
stående cylindrisk cistern eller lådformig cistern).  Borttaget: - MSBFS  
2014 :X  
 
31 
 En cistern täthetsprovas  lämp ligen på något av följande sätt.  
− Provning med vakuumlåda (företrädesvis cisternbotten eller cisternsida 
som inte kan observeras utifrån).  
− Provning med hela cisternen satt under lämpligt avpassat undertryck, högst 0,02 bar (2 kPa) under atmosfärstrycket . 
− Provning med högst 0,02  bar ( 2 kPa) övertryck med luft samt 
bestrykning av svetsförbanden med såplösning (företrädesvis lådformig 
eller liggande cylindrisk cistern).  
− Bestryk ning med uppslammad krita och fotogen (företrädesvis cistern er 
mindre än 50 m ³). 
Med enstaka svets avses här t.ex. svets mellan en cistern och en rörledning 
eller svets mellan ny och gammal rörledning. Exempel på annat godtagbart 
sätt att kontrollera är penetrant -, röntgen -, magnetpulver - eller  
ultraljudsprov . 
Vid tryckprovning  av rörledningar  i samband med tillverkning används 
lämpligen ett tryck av  lägst  1,43 gånger beräkningstrycket.  
Kommentarer  till 4 kap. 5 §  
Följande uppgifter behövs  vanli gen vid an sökan om certifiering.  
− Beskrivning av cisternen eller rörledningen  
− Uppgift om vilka vätskor som cisternen eller rörledning en är avsedd för  
− Materialbeskrivni ng styrkt av provningsrapporter   
− Beräkningsunderlag och tillverkningsritningar  
− Förteckning över de s tandarder som tillämpats och, när standarder inte 
följts, en redogörelse för de lösningar som valts i stället  
− Provningsrapporter för färdig cistern eller rörledning 
− Redovisning av egen kontroll med kontrollutrustning   
− System för journalföring   
− Installations anvisningar  
− Drift - och underhålls instruktioner  
Installationsanvisningar  samt drift - och underhålls instruktioner  ska enligt 
föreskrifterna vara på svenska, övrig dokumentation på ett språk som certifieringsorganet accepterar.  
Begreppen försäkran om överens stämmelse  och CE-märkning används inom 
teknikområden som är direktivstyrda inom EU. Begreppen certifikat och 
certifiering används vanligen då teknikområdet inte är direktivstyrt av EU.  
Ett certifikat är alltid tidsbegränsat men tidsbegränsningen gäller fö r 
tillverkning enligt certifikatet. Certifierade produkter som släppts ut på marknaden före certifikatets slutdatum får fortsätta att säljas och användas MSB FS 
2014 :X  
 
32 
 även när giltighetstiden löpt ut. Däremot får inte nya produkter tillverkas 
eller säljas med stöd av u tgångna certifikat.  
Kommentarer  till 4 kap. 6 §  
En kontrollrapport för konstruktionskontroll respektive tillverkningskontroll 
skrivs lämpligen på formulär  som återfinns på www.msb.se/ blanketter  
Kommentarer till 5 kap. 2 § 
För en cistern med flera fack av ser volymen  vid installationskontroll den 
sammanlagda volymen av fack.  
För en cistern med flera fack som innehåller olika vätskor avser volymen  vid 
återkommande kontroll den sammanlagda volymen av de fack som 
innehåller brandfarlig  vätska.  
För sammankopp lade cisterner avser volymen  vid installationskontroll och 
återkommande kontroll den sammanlagda volymen av cisternerna.  
Korrosionsskydds system som appliceras i fält kontroll eras tillsammans med 
den cistern eller rörledning  som systemet tillhör.  
Kommentar er till 5 kap. 4 § 
Certifierade produkter har blivit tillverkningskontrollerade vid certifieringen enligt 4 kap . 5 §.   
Kommentarer 5 kap. 6 §  
Reparation eller ändring 
Att lägga till en mellanvägg i en cistern är exempel på en sådan ändring som 
omfattas a v krav på revisionskontroll.  
Med omfattande reparation eller ändring  av stålcistern , som enligt 
föreskrifterna ska föranleda revisionskontroll, avses allt utom  
− svetslagning av enstaka frätskada,    
− svetsning av plåtpålägg sammanlagt högst 0,5 m2, eller  
− svetsning av muff DN 100 eller mindre ovanför vätskeytan.  
Reparation av korrosionsskyddssystem redovisas med certifikat eller 
kontrollrapport från revisionskontroll. 
Skada 
Exempel på när en anordning kan ha tagit skada är om den utsatts för 
mekanisk påverkan.   MSBFS  
2014 :X  
 
33 
 Väsentligt ändrade driftsförhållanden  
Exempel på väsentligt ändrade driftsförhållanden är om anordningen avses 
användas för vätskor med högre densitet  eller vid annan temperatur. Detta 
innefattar även mediabyte mellan vätskor med närliggande flampunk ter, om 
det är olika vätskor t.ex. bensin och E85, eller vätskor med olika 
korrosionsegenskaper . Byte mellan bensinsorter med olika oktantal avses 
inte. Det är viktigt att se över och kontrollera att alla rördragningar och 
avluftningar är fortsatt korrekta  vid mediabyte. Uppmärksamma särskilt om 
det finns andra krav för det nya mediet t.ex. på flamskydd eller 
Transportstyrelsens  krav på gasåterföring.  
Föreskriftens krav på omfattning innebär att de moment som fordras ska 
göras, varken fler eller färre. T.ex . är kontroll av en cisterns insida vid 
mediabyte inte motiverat om cisternen är certifierad för båda vätskorna  och 
det i övrigt saknas anledning att anta att den är skadad.   
Flyttning  
En flyttbar cistern (gårdscistern) som flyttas till annan fastighet sk a enligt 
föreskrifterna revisionskontrolleras. Vid flyttning inom samma fastighet 
ansvarar brukaren för att cisternen blir rätt uppställd efter flytten och att den 
är tät.  
Kommentarer  till 5 kap. 7 § 
Exempel på täthetsprovning är övertryck med luft, vätske fyllning och 
provning med vakuumlåda. Läckfältsprovning är en oförstörande 
provningsmetod, till vardags kallad ”scanning”, som används vid kontroll av 
bottenplåtar i cisterner över 500 m ³. SS 11  43 51 Oförstörande provning -  
Elektromagnetisk provning – Läc kfältsprovning är ett godtagbart sätt att 
läckfältsprova.   
Kommentarer  till 5 kap. 9 §  
En S -cistern med inre korrosionsskydd och yttre rostskyddsmålning kallas 
av Naturvårdsverket för skyddad S- cistern .  
Om en cistern och en rörledning har olika kontrolli ntervaller avgör det 
kortaste intervallet tidpunkten för den återkommande kontrollen.   
Kommentarer  till 5 kap. 11 §  
Av fjärde strecksatsen följer att varje ny cistern i en grupp av cisterner ska, utöver den cistern som kontrolleras ur gruppen, kontrollera s återkommande 
minst en gång . MSB FS 
2014 :X  
 
34 
 Kommentarer  till 5 kap. 13 § 
Om cisternens eller rörledningens korrosionsskador är sådana att  
− återstående godstjocklek uppgår till minst 50 % av den ursprungliga 
godstjockleken , dock minst 2 mm för cisterner eller rörledning ar 
inomhus, eller  
− minst 75 % av den ursprungliga godstjockleken , dock minst 2 mm  för 
cisterner eller rörledningar ut omhus  eller i mark ,  
− slangledning ar är oskadade , och  
− korrosionsskyddssystemet är o skadat ,  
anses cisternen, rörledningen , slangledningen re spektive 
korrosionsskyddssystemet vanligen godtagbar a.  
Om cisternens eller rörledningens korrosionsskador är sådana att  
− återstående godstjocklek uppgår till mindre än 50 % av den ursprungliga godstjockleken dock minst 2 mm för cisterner eller rörledninga r 
inomhus , eller  
−  mindre än  75 % av den ursprungliga godstjockleken, dock minst 2 mm 
för cisterner eller rörledningar utomhus eller i mark,  
− slangledningar är oskadade, och  
− korrosionsskyddssystemet är o skadat,  
anses cisternen, rörledningen , slangledningen respektive korrosionsskydds -
systemet vanligen möjligt att åtgärda utan fara inom 12 månader . 
Bestämmelsen innebär att skadade slangar måste bytas ut direkt och att 
skadat korrosionsskydd måste lagas direkt . 
Om det ackrediterade organet efter kontrollen bedömt att en cistern eller rörledning är mer skadat än vad som beskrivs i 13 § andra stycket , eller om 
s
min underskrids, betyder det att  cisternen eller rörledningen omedelbart tas 
ur drift .  
Kommentarer  till 5 kap. 14 § 
Kontrollrapport för installationskon troll, revisionskontroll respektive 
återkommande kontroll skrivs lämpligen på formulär  som återfinns på 
www.msb.se/blanketter   Det är viktigt att uppgiften om när nästa 
återkommande kontroll senast ska äga rum ä r ifylld.    MSBFS  
2014 :X  
 
35 
 Kommentarer  till 5 kap. 15 § 
De kontrollrapporter som avses är främst F örsäkran om överensstämmelse13 
och rapporten från installationskontrollen respektive från den senaste 
återkommande kontrollen. 
Som underlag till installations kontroll rapporte n kan finnas rapport om 
konstruktionskontroll respektive tillverkningskontroll eller kopia av 
certifik at för certifierade objekt . 
Om cisternen eller rörledningen byggts om eller reparerats, redovisas även 
rapport om revisionskontroll efter genomförda åtgär der. 
Kommentarer  till 5 kap. 16 § 
Inom större industri anläggningar  eller depåer samt p å tank stationer kan 
varje cistern ha ett internt ID-nummer.  
Tidpunkten för nästa återkommande kontroll påverkas inte av 
revisionskontroller.   
Kommentarer till 6 kap. 1  § 
Swedacs föreskrifter om ackreditering  återfinns på www.swedac.se.  
Ett ackrediterat kontrollorgan från ett annat EES -land behöver känna till 
denna författning för att kunna bedöma om objektet uppfyller de krav som gäller enligt dessa föreskrifter .  
Kommenta rer till 6 kap. 4 § 
Författningstexten innebär att kontrollorgan typ C ackrediteras för följande 
kontroller.  
− Konstruktionskontroll av cisterner t.o.m. 10 m³ och rörledningar t.o.m. 
DN 100. 
− Tillverkningskontroll av cisterner t.o.m. 10 m³ och rörledningar t. o.m. 
DN 100. 
− Installationskontroll av cisterner t.o.m. 150 m³ för tankstationer och t.o.m. 50 m³ i övriga fall.  
− Revisionskontroll av cisterner t.o.m. 10 m³.  
− Återkommande kontroll av cisterner t.o.m. 150 m³ för tankstationer och t.o.m. 50 m³ i övriga fall.  
− Revisionskontroll vid mediabyte på tankstation.  
− Installationskontroll av korrosionsskydd.  
 
 MSB FS 
2014 :X  
 
36 
  
I en ansökan om ackreditering är det viktigt att det framgår vilken eller vilka 
kontroller som ansökan omfattar och vilken största cisternvolym och största rörstorlek som ansökan omfattar.  
 
Kommentar till övergångsbestämmelse punkt 5 
Övergångsbestämmelsen syftar till att möjliggöra ett stegvis utbyte av 
ledningar inom de varmförzinkade ledningarnas tekniska livslängd. Observera att övergångsbestämmelsen förutsätt er att ledningarna  är täta.    
 
Kommentarer till bilaga 1, 6 § 
Kontrollmetodik omfattar kontrollmetoder, deras användning och 
tillämpning.  
 
Kommentarer till bilaga 1, 8 § 
Kontrollorgan ackrediteras för en eller flera kontroller enligt 6 kap. 
Certifierings organ ackrediteras för produktcertifiering av cisterner och 
rörledningar , eller för  produktcertifiering av korrosionsskyddssystem .  
 
        
 
                                                                                                                            
13 För produkter enligt EU -direktiv