Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
Přepravní tanky na kapaliny jsou v  ČR uváděny na  trh a do provozu podle zákona č. 505/1990 Sb. o 
metrologii, ve znění pozdějších předpisů.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
tyto měřidla . Předpis stanovuje dále zkoušky pro  účely  schválení typu a ověřování.  
 (Konec manažerského shrnutí.)  
  
 
 Vyřizuje: Hendrych Tomáš, Mgr.  
 Telefon: 545  555 414 
 
V E Ř E J N Á  V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (ČMI), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování metod zkoušení při 
schvalování typu a při ověřování stanoveného měřidla dle §  14 odst. 1  zákona č. 505/1990  Sb., 
o metrologii, ve znění pozdějších předpisů, a dle ustanovení §  172 a následujících zákona 
č. 500/2004  Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů  (dále jen „SprŘ“) , zahájil z  moci úřední dne 
26. 2. 201 6 správní řízení dle §  46 SprŘ , a na základě podkladů vydává tento:  
 
 
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í     O B E C N É    P O V  A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C067-16 
 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla , včetně metod 
zkoušení pro schvalování typu a ověřování stanovených měřidel:  
„přepravní tanky  na kapaliny “ 
 
1   Základní pojmy  
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM  a VIML1 a následující:  
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny  
(VIM)  a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické 
harmonizace „Terminologie v  oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz . Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
2 
 1.1    
přepravní tank  na kapaliny (cisterna)  
tank, který slouží k  přepravě kapalin a současně  jako objemové měřicí zařízení na kapaliny , jejichž 
viskozita nepřekročí 20 mPa ·s při teplotě měření, trvale instalovaný na silničním, nebo železničním 
vozidle, nebo odnímatelný , který může být rozdělen do více měřicích komor  
1.2    
statický měřicí systém  
systém sestávající z vlastního měřicího tanku a jeho přípojných a přídavných zařízení. Statický měřicí 
systém může být také použit pro určení přepočítané hodnoty kapalin  
1.3    
připojené zařízení  
zařízení určen é k vykonání jednotlivých funkcí, přímo se týkajících zpracování, přenosu nebo zobrazení 
výsledků měření  
Příklady připojených  zařízení:  
  nulovací zařízení,  
  opakovací indikační zařízení,  
  tiskací zařízení,  
  záznamové zařízení,  
  zařízení indikující  cenu,  
  přepočítávací  zařízení.  
1.4    
přídavné zařízení  
součást anebo zařízení, jiné než př ipojené zařízení, požadované k dosažení správného měření, nebo 
určené k usnadnění měřicích operací, nebo které může jakkoli ovlivnit měření  
Příklady přídavných za řízení:  
  vzorkovací zařízení,  
  indikátor plynu,  
  průhledítko,  
  filtr, čerpadlo,  
  zařízení na odloučení plynů,  
  zařízení použité pro bod přenosu,  
  protivírové zařízení,  
  odbočky nebo obtoky,  
  ventily, hadice.  
1.5    
jmenovitý objem  
objem vyznačený na tanku, nebo na jeho komoře , který obvykle odpovídá objemu kapaliny obsažené v 
tanku nebo v komoře při referenční teplotě, je -li tank naplněn na maximální dovolenou hladinu, nebo 
objemovou značku  
POZNÁMKA    Hodnota jmenovitého objemu může být o mezena bezpečnostními předpisy.  
                                                      
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
3 
 1.6    
celkový objem tanku  
maximální objem kapaliny, které tank nebo komora mohou obsahovat d o přelití za referenční teploty  
1.7    
expanzní objem tanku  
rozdíl mezi celkovým a jmenovitým objemem  
1.8    
skutečný objem tanku  
konvenčn í hodnota objemu kapaliny v  tanku neb o v komoře při pracovní teplotě  
1.9    
indikovaný objem  
hodnota objemu poskytnutá objemovým měřicím syst émem  
1.10    
chyba indikovaného objemu  
rozdíl mezi indikovaným objemem tanku nebo komory a skuteč ným objeme m 
1.11    
vyměření tanku  
soubor operací k určení objemu tanku nebo komory za použití metod splňujících technické a 
metrologické požadavky, jako měření v jedné nebo více plnicích hladinách použitím měření 
geometrických rozměrů, grav imetrické nebo objemové m etody  
1.12    
hladina kapaliny  
volný povrc h kapaliny, jejíž objem se měří  
1.13    
referenční bod  
bod snadno identifikovatelný  na svislé ose měření, k němuž se vztahuje měře ná hladina kapaliny  
1.14    
horní referenční bod (RPT)  
referenční bod v horní části tanku, za normálních provozních podmínek nad hladinou kapaliny  
1.15    
dolní referenční bod (RPB)  
referenční bod v dolní části tanku, za normálních provozních podmínek pod hladinou kapaliny  
1.16    
referenční výška ( H) 
vzdálenost měřená podél svislé osy mě ření mezi horním a dolním refe renčním bodem  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
4 
 1.17    
výška volného prostoru ( C) 
vzdálenost mezi volným povrchem kapaliny a horním referenčním bodem, měřená podél svislé osy 
měření  
1.18    
výška kapaliny ( h) 
vzdálenost mezi volným povrchem kapaliny a dolním referenčním bodem, měřená podél svislé osy 
měření  
 
Obrázek  1 – Schéma tanku  k určení bodů  dle definic 1.12 až 1.18  
1.19    
citlivost tanku  
změna hladiny kapaliny Δ h dělená odpovídající relativní změnou objemu Δ V/V obsaženého objemu V v 
hladině h 
1.20    
vyměřovací tabulka  
tabulka ukazující vztah mezi hladinou kapaliny a objemem kapaliny obsažené v tanku (komoře) při této 
hladině za referenčních podmínek (včetně polohy tanku)  
1.21    
vlnolam  
vnitřní zařízení tanku nebo komory, např. přepážka uvnitř tanku, určená k tlumení pohybu kapaliny 
během dopravy a ke zvýšení mechanické stability tanku  
1.22    
snímač hladiny  
zařízení k  měření hladiny  kapaliny v  tanku nebo v  komoře . 
Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
5 
 1.23    
měřicí rozsah snímače hladiny  
rozsah mezi minimální a maximální indikací snímače  hladiny. Dolní mez je závislá na typu a systému a 
musí být významně nižší, než hladin a kapaliny odpovídající nejmenšímu měřenému množství tanku 
nebo komory. Horní mez závisí na výšce tanku a musí být vyšší, než nejvyšší dovolená  plnicí výška 
tanku nebo ko mory . 
1.24    
snímač náklonu  
zařízení k  měření podélných a příčných úhlů  
1.25    
podélná osa a podélný úhel  
osa symetrie tanku souběžná s hlavním směrem jízdy tanku v normální poloze. Svislý úhel otáčení osy 
se nazývá podélný úhel. Je kladný, když se zvedá  přední část tanku . 
1.26    
příčná osa a příčný úhel  
vodorovná osa tanku kolmá k podélné ose tanku v normální poloze. Svislý úhel otáčení osy se nazývá 
příčný úhel. Je kladný, když se zvedá pravá strana tan ku (vzhledem ke směru jízdy) . 
1.27    
tlumicí trubka  
mechanické zařízení (obvykle ve tvaru trubky s otvory) určené ke snížení nebo vyloučení vlivu 
povrchových vln na měření hladiny a ochrana snímače hladiny před mechanickým poškozením  
1.28    
bod přenosu  
bod, od kterého je kapalina definována jako vyd aná nebo přijatá  
1.29    
prázdná hadice  
hadicové propojení obsahující kapalný produkt pouze během transakce a obvykle je zcela vyprázdněno 
před ukončením transakce. Je připojeno za bodem přenosu u výdejních systémů (před bodem přenosu u 
příjmových systémů)  
1.30   
plná hadice  
hadicové propojení naplněné kapalným produktem před a po transakci. V tom případě je bod přenosu 
umístěn v blízkosti výstupu z plné hadice . 
1.31    
rozvaděč (kolektor)  
zařízení propojené ventily s výstupy z měřicích komor umožňující výd ej z jedné anebo z více komor 
jedním společným potrubím  
1.32    
přímý výstup  
cisternové vozidlo vyprazdňované samospádem, každá samostatná měřicí komora má vlastní výstup. 
Plnicí spojka bývá často používána jako výstup  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
6 
 1.33    
horní plnění  
plnění měřicí komory shora plnicím otvo rem, otevřeným pro toto použití  
1.34    
spodní plnění  
plnění měřicí komory zdola standardizovanou suchou spojkou (např. API nástavec) a přes patní ventil, 
který je zabudován do dna měřicí komory a otevřen pro toto použi tí 
1.35   
transakce  
výdej kapalného produktu z jedné nebo z více měřicích komor příjemci. Transakce může být také příjem 
(např. sběrné vozidlo na mléko). Transakce je hotová, jestliže zájmové strany transakce tuto 
odsouhlasily stran množství transakce. To může být pla tba, podpis šeku, podpis dodacího listu, atd. 
Zájmové strany transakce mohou být st rany samé nebo jejich zástupci . 
1.36    
referenční poloha  
poloha pro výdej (nebo plnění) měřicího tanku v souladu s konstrukčním výkresem. To je základ pro 
korekční funkci n áklonu. Nulový bod náklonu představuje nulový bod pro oba (podélný a příčný) 
náklony . 
1.37   
podmínky měření  
podmínky, za kterých je měřen objem kapaliny (např. teplota, viskozi ta, poloha tanku)  
1.38    
základní podmínk y  
zvláštní podmínky , na které je měř ený objem přepočítán (např. teplo ta, hustota)  
1.39    
detektor kapaliny  
zařízení určené k detekci přítomnosti kapaliny v potrubí nebo v tanku a k přezkoušení před startem  
a po ukončení, zda všechny části měřicího systému jsou buď zcela zaplněny kapalinou (systém s plnou 
hadicí) nebo zcela prá zdné (systém s prázdnou hadicí)  
1.40    
indikátor kapaliny  
zařízení k indikaci přítomnosti kapaliny v potrubí (např. průhledít ko) 
1.41    
nejmenší měřené množství (MMQ)  
nejmenší objem kapaliny, pro který je měření metr ologicky přípustné pro tank nebo zvlášť pro každou 
komoru. Musí být určen pouze pro měřicí systém vhodný pro měření dílčích objemů. Alternativně lze 
použít výrazy „nejmenší odměr“ nebo „nejmenší odběr“ . 
1.42    
nejmenší jmenovitá odchylka objemu ( Emin) 
dvojnásobek absolutní hodnoty nevětší dovolené chyby pro nejmenší měřené množství tanku nebo 
komory  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
7 
  
 
2   Metrologické požadavky  
Metrologické požadavky jsou založeny na požadavcích doporučení OIML R 80-1 „Silniční a železniční 
cisterny s  měřením hladiny . Část 1: Metrologické a technické požadavky2“. 
2.1   Stanovené pracovní podmínky  
Stanovené pracovní podmínky jsou uvedeny v  tabulce 1.  
Tabulka 1 – Stanovené pracovní podmínky  
Teplota prostředí  minimální  −25 °C (1) 
maximální  +55 °C (1) 
Vlhkost  až po kondenzaci  
(1) Tuto hodnotu určuje národní autorita  podle klimatických podmínek země.  
Referenční teplota  kapaliny v  tanku je +15 °C nebo +20 °C a referenční tlak je normální atmosférický 
tlak. Z oprávněných příčin je přípustné i použití jiných hodnot (např. referenční teplota +12 °C a vyšší 
tlak pro zkapalněný ropný plyn).  
2.2   Měřicí interval  
Měřicí interva l stanoví  výrobce měřidla . 
2.3   Nejvě tší dovolená chyba  
2.3.1    Klasifikace tříd přesnosti a nejvyšší dovolené chy by 
V závislosti na oblasti použití statického měřicího systému umístěného na podvozku se určí třída 
přesnosti podle tabulky  2. 
Tabulka  2 – Třídy přesnosti pro měřicí systémy na silničních cisternách:  
Třída  Oblast použití  
0,5 Měřicí systémy pro přepravu a zásobování kapalinami o nízké viskozitě ( 20 mPa ·s) a uchovávané 
při atmosférickém tlaku, s  výjimkou pitných kapalin.  
Měřicí systémy na mléko , pivo a jiné pěnivé kapaliny . 
Měřicí systémy pro plnění paliva do letadel.  
1,0 Měřicí systémy  pro zkapalněné stlačené plyny měřené při teplotě  −10 °C, nebo vyšší.  
1,5 Měřicí systémy pro kapalný oxid uhličitý.  
Měřicí systémy pro kapalné stlačené plyny měřené při teplotě nižší než −10 °C 
2,5 Měřicí systémy pro kapaliny při teplotě nižší než −153 °C. 
                                                      
2  OIML R 80-1 „Road and rail tankers with level gauging. Part 1: Metrological and technical 
requirements “ – veřejně dostupný na  www.oiml.org  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
8 
  
 
 
 
Tabulka  3 – Největší dovolené chyby  
Měřidlo (část měřidla)  Největší dovolená chyba pro třídu přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
A Statický měřicí systém  0,5 %  1,0 %  1,5 %  2,5 %  
B Přepravní měřicí tank  0,3 %  0,5 %  1,0 %  1,5 %  
Největší dovolená chyba z  řádku A tabulky  3 se použije pro celý měřicí systém, za podmínek měření, 
bez jakéhokoliv seřizování mezi různými zkouškami pro:  
 zkoušku typu,  
 prvotní ověření,  
 následná ověření.  
Největší dovolená chyba z  řádku B tabulky  3 se použije pro:  
 zkoušku typu měřicího tanku, za podmínek měření, a  
 ověření tanku jako předstupeň pro prvotní ověření měřicího systému.  
Pro měřené objemy mezi nejmenším měřeným množstvím a dvojnásobkem nejmenšího měřeného 
množství, absolutní hodnota největší dovolené chyby nemusí být menší než nejmenší jmenovitá 
odchylka objemu.  
Nejmenší měřené množství se definuje pouze pro tanky určené pro dílčí odměry.  
Nejmenší měřené množství musí být stanoveno pro k aždou komoru a nesmí být větší než jedna čtvrtina 
(1/4) jejího jmenovitého objemu.  
Nejmenší měřené množství musí být stejné nebo větší, než větší z  následujících hodnot:   
 objem odpovídající rozdílu hladin v  tabulce  4 v oblasti nejnižší citlivosti,  
 objem vypočítaný jako změna způsobená výrobními tolerancemi objemu (mezi skutečnou  
a konstrukční geometrií) nesmí překročit tři pětiny (3/5) nejvyšší dovolené chyby uvedené 
v řádku A tabulky  3 pro každý přípustný náklon.  
Tabulka  4 
--- Třídy přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
Rozdíl hladin  (mm)  200  171  190  200  
POZNÁMKA  Rozdíly hladin jsou odvozeny z  rozšířené nejistoty pro odpovídající třídy přesnosti dané v 
tabulce 7. 
Nejmenší měřené množství měřicího systému musí být vyjádřeno jedním z  následujících způsobů:  
a) 1 10n, 2 10n nebo 5 10n litrů, kde n je celé číslo,  
b) celý násobek 100 litrů.  
Referenční výška tanku nebo komory se nesmí měnit během plnění více než větší z  hodnot daných 
v tabulce  5. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
9 
 Tabulka  5 
--- Třídy přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
Největší dovolená změna  
referenční výšky  H (mm)  2 mm nebo 
H/1000  4 mm nebo H/500 
Objem komory se nesmí změnit o více než jednu třetinu (1/3) největší dovolené chyby v  řádku B tabulky  
3 vlivem plnění nebo vypouštění vedlejší komory.  
Materiál tanku musí být  takový, aby změna objemu tanku vlivem změny teploty o ±10  °C od referenční 
teploty nebyla větší, než 1/3 největší dovolené chyby v  řádku B tabulky  3. 
Tanky pro kapaliny neměřené za atmosférického tlaku musí být takové konstrukce, aby změna tlaku 
v celém d ovoleném rozsahu nezpůsobila změnu objemu větší než 1/5 největší dovo lené chyby v  řádku 
B tabulky  3. 
Objem zbytku kapaliny v  tanku nebo v komoře po úplném vyprázdnění nesmí být větší než jedna 
desetina absolutní hodnoty největší dovolené chyby v  řádku B tabulky  3 aplikované na objem tanku 
nebo komory.  
Hystereze snímače hladiny nesmí překročit jednu třetinu citlivosti dané v  tabulce  6 pro tanky pro  výdej 
celé komory , nebo jednu třetinu rozšířené nejistoty dané v  tabulce  7 pro dílčí odměry, nebo její vliv 
může být zahrnut do vyhodnocení nejistoty.  
Tvar tanku pro  výdej celé komory musí být takový, aby v  oblasti měření hladiny byla citlivost rovna 
nebo větší , než je uvedeno  v tabulce  6. 
Tabulka  6 
Tanky pro výdej celé komory  Třídy přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
Minimální citlivost tanku Δh pro ΔV/V  v mm 
(1/1000 měřeného objemu)  1,5 1,0 0,5 0,3 
Spodní a horní referenční bod musí být jasně definovány a realizovány.  
Musí být možné změřit hladinu obsažené kapaliny ručně. Měřicí tyč musí být ve svislé poloze.  
Rozšířená nejistota měření hladiny pro dílčí odměry nesmí překročit hodnoty uvedené  v tabulce  7. 
Tabulka  7 
Tanky pro dílčí odměry  Třídy přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
Nejistota měření hladiny Ux v mm 0,7 1,2 2,0 3,5 
Rozšířená nejistota měření Ux je stanovena v  souladu se zvláštním předpisem3 jako standardní nejistota 
měření násobená koeficientem rozšíření k = 2, který pro normální rozložení odpovídá pravděpodobnosti 
95 %. 
Rozlišení indikace při měření hladiny m usí být v  souladu s  tabulkou  8. 
                                                      
3  „Guide to the expression of uncertainty in measurement“ (GUM).  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
10 
 Tabulka  8 
--- Třídy přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
Maximální hodnota rozlišení pro indikaci hladiny v  mm 0,1 0,2 0,5 1,0 
Ponor plováku se v  dovoleném rozsahu hustot měřené kapaliny (uvedeném v  certifikátu schválení typu) 
nesmí změnit o více , než je dáno v  tabulce  9. Měřicí systémy bez odpovídající korekce ponoru vlivem 
změn hustoty kapaliny mají tento vliv zahrnutý do nejistoty měření hladiny.  
Tabu lka 9 
Maximální změna ponoru plováku v  mm pro  Třídy přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
- dílčí odměry  0,5 0,8 1,6 2,5 
- výdej  celé komory  1,5 2,4 4,8 7,5 
U ultrazvukových snímačů hladiny se měřená výška v  dovoleném rozsahu vlastností měřené kapaliny 
(uvedeném v  certifikátu schválení typu) nesmí změnit o více , než je dáno v  tabulce 7. Pro přepočet 
výsledku měření hladiny na obje m musí mít elektronický systém zpracování dat uloženu vyměřovací  
tabulku s  páry hodnot hladina/objem pro každou měřicí komoru. Počet a odstupy těchto hodnot závisí 
na geometrii tanku. Mezihodnoty se počítají odpovídající interpolací. Extrapolace se nepřipo uští. 
Rozsah hladin ve  vyměřovací  tabulce musí obsahovat všechny možnosti běžného provozu. Plnění měřicí 
komory nad nejvyšší dovolený bod musí být zabráněno, nebo musí být považováno za poruchu.  
Vyměřovací  tabulka je určena postupným plněním nebo vyprazdňováním každé komory v  normální 
poloze. Je -li tank vybaven korekčním zařízením vlivu náklonu na objem , nesmí v  rozsahu ±4° (podélně 
i příčně) překročit nejmenší jmenovitou odchylku objemu.  
Vyměřovací  tabulka , stejně jako korekční data náklonu , musí být uloženy v  systému a chráněny proti 
manipulaci.  
Celkový objem při základních podmínkách může být určen jednou z  těchto dvou metod podle 
příslušného technického normativního dokumentu  (OIML)4: 
Metoda A:  Přepočet se provádí během měření. Každý parciální objem ΔV t,i je přepočítán na ΔV 0,i: 
 
Celkový objem při základních podmínkách je  dán rovnicí : 
 
                                                      
4  OIML R 63  Tabulky pro měření ropy a výrobků z  ropy. 
tV Vit i ,, ,0

iiV V,0 0(1) 
(2) Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
11 
 Metoda B:  Přepočet se provede na konci měření za použití vážené průměrné teploty, vypočítané z  teplot 
ti parciálních objemů ΔV t,i: 
Celkový objem při základních podmínkách je  dán rovnicí : 
 
Během transakce se měří teplota proudící kapaliny:  
a) proporcionálně k  objemu  – parciální objemy nesmí být větší než jedna pětina nejmenšího 
měřeného množství,  
b) proporcionálně k  času – časový interval nesmí být větší než čas potřebný k  měření jedné pětiny 
nejmenšího měřeného množství při maximálním průtoku.  
Celkový objem při podmínkách měření  je dán rovnicí : 
2.3.2    Největší dovolené chyby členů měřicího systému  
Největší  dovolené chyby pro určení vážené průmě rné teploty jsou uvedeny v tabulce  10. 
Tabulka  10 
--- Třídy přesnosti  
0,5 1,0 1,5 2,5 
Největší dovolená chyba určení teploty  ±0,5 °C ±1,0 °C 
3   Technické požadavky  
Techn ické požadavky jsou založeny na požadavcích doporučení OIML R 80-12. 
3.1   Druhy měřidel  
Tanky se dělí podle těchto kritérií:  
a) princip měření objemu:  
 mechanické měření hladiny (jedna nebo více objemových značek, stavoznak, měrná tyč, 
nebo měřicí pásmo)  viz obrázky 2 a 3:  
tV Vt,0(3) 
(4) 
(5) 
tit
ii
VV t
t,


iit t V V,Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
12 
    
 
Legenda:  1 – dóm tanku ,  2 – značka objemu ,  3 – průhledítko ,  4 – tank 
Obrázek  2 – Tank s jednou (dvěma protilehlými) značkou  (značkami)  v dómu ,  
případně s přepadem (tank na pivo)  
 
Legenda: 1 – dóm tanku , 5 – měrná tyč  
Obrázek  3 – Příklady tanků s mechanickou měrnou tyčí v dómu  
Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
13 
  
   elektronické měření hladiny (elektronický hladinoměr s plovákem/posuvným tělesem, 
ultrazvukový hladinoměr, radarový/laserový hladinoměr, jiný bezkontaktní měřicí princip),  
 automatické měření objemu (může zahrnovat kompletní automatické řízení a kontrolu 
výdeje/příjmu, zohlednění vlivu náklonu, stavu vyprázdnění, vlnění hladiny , atd.) viz 
obrázky 4   
a 5 
 
 
 
Legenda:  0 – snímač zbytku kapaliny, 1 – tank, 2 – elektronický hladinoměr, 3 – plovák,  
4 – kapalina, 5 – patní ventil, 6 – plné/prázdné potrubí, 7 – plnicí (suchá) spojka,  
8 – kolektor, 9, 15, 16 – potrubí, 10 – čerpadlo, 11 – odlučovač plynů,  
12 – hladinoměr, 13 – ventil odfuku, 14 – ventil vypouštění odlučovače, 17 – filtr,  
18 – měřicí a řídicí jednotka, 19 – obtok čerpadla, 20 – prázdná hadice,  
21 – snímač teploty, 22 – zpětný ventil, 23, 24, 25 – ventil plné hadice,  
26 – ventil prázdné hadice, 27 – plná hadice, 28 - alternativně suchá spojka na pravé 
straně , 29 – odvzdušnění kolektoru, 30 – zabezpečení odfuku odlučovače  
Obrázek  4 – Příklad automatického měřicího systé mu s  elektronickými hladinoměry  
na výdej  pohonn ých hmot  
 
Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
14 
  
Legenda:  1 – elektronický hladinoměr, 2 – tank, 3 – plovák, 4 , 7 – ventil  komory ,  
5 – snímač zbytku kapaliny  6, 8, 9  – ventil pro čerpání do přívěsu , 10 – zpětný ventil ,  
11 – snímač bodu přenosu , 12 – bod přenosu s průhledítkem , 13 – čerpadlo ,  
14 – sací nádoba , 15 – ventil tlakového vzduchu, 16 – snímač hladiny,   
17 – vakuový ventil , 18 – uzavírací ventil, 19 – vzorkovací systém na mléko , 20 – 
tlakový ventil , 21 – hlavní uzavírací ventil , 22 – snímač teploty , 23 – vakuový snímač ,  
24 – sací hadice , 25 – sací nástavec , 26 – měřicí a řídicí jednotka  
Obrázek 5 – Příklad automatického měřicího  systému s  elektronickými hladinoměry  
na příjem mléka  
 
b) připojená zařízení – tank je/není vybaven:  
 instalací pro měření dílčích vydaných nebo přijatých množství,  
 interním čerpadlem,  
 rozvaděčem (kolektorem),  
 instalací s  plnou hadicí.  
c)  podmínky použití (ovlivňující faktory):  
 podle tlaku atmosférické, nebo tlakové (např. zkapalněné plyny nebo pivo),  
 podle teploty bez  vyhřívání s/bez  tepelné izolace, s  vyhříváním s/bez tepeln é izolace.  
d)  jmenovitý objem : 
 silniční cisternové vozy mají obvykle objem tanku od 0,5 m3 do 50 m3, 
 železniční cisternové (kotlové) vozy mají obvykle objem tanku od 10 m3 do 120 m3. 
e)  způsob montáže tanku : 
 přímo a trvale na podvozku vozidla, přívěsu nebo návěsu, samohybný, odnímatelný,  
Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
15 
  dočasně na vozidle za použití zařízení k  zajištění stálé polohy tanku vůči vozidlu.  
3.2   Požadavky na konstrukci tanku  
Je-li tank rozdělen do komor, každá komora se považuje za samostatný tank.  
Jmenovitý objem tanku nebo jeho komory musí být nejméně 500  litrů.  
Tvar a umístění tanku nebo komory včetně plnicího a vypouštěcího zařízení musí být takové, aby 
umožnilo úplné a rychlé vypráz dnění tanku ve všech dovolených polohách tanku.  
Úplné vyprázdnění musí být zajištěno:  
a) odpovídajícím tvarem tanku ; 
b) sklonem spodní tvořicí čáry tanku nejméně 2 % (1,2°), je -li vozidlo ve vodorovné poloze ; 
c) jiným způsobem.  
Není -li možné úplné vyprázdn ění ve všech polohách očekávaných během provozu, musí být použito 
zařízení k  umožnění úplného vyprázdnění (např. přídavný snímač přítomnosti kapaliny v  komoře a/nebo 
sledování náklonu).  
Měřicí tank musí mít v  podélném i v  příčném směru příložné plochy o dé lce nejméně 500 m ilimetrů  ke 
kontrole normální polohy pomocí elektronické vodováhy.  
Vypouštěcí zařízení zahrnuje jedno nebo dvě vypouštěcí potrubí (umožňující vypouštění na jedné anebo 
druhé straně cisternového vozu), každé vybaveno uzavíracím ventilem. Pr ůtok kapaliny mezi tankem a 
vypouštěcím potrubím může být zastaven patním ventilem. Je -li tank vybaven dvěma vypouštěcími 
potrubími, odpovídající zabezpečovací zařízení musí předejít použití obou vypouštěcích potrubí 
současně. Vypouštěcí potrubí musí být c o nejkratší a musí mít odpovídající spád (doporučuje se nejméně 
2°). V  nejnižším místě vypouštěcího potrubí musí být snímač přítomnosti kapaliny nebo průhledítko 
(mimo automatické měřicí systémy).  
Pro výdej s plnou hadicí musí být použito odlučovače plynů nebo odpovídající funkce existujících 
zařízení tak, aby v  době měření hladiny byla plná hadice zcela zaplněna.  
Změna z  plné na prázdnou hadici, nebo výměna systémů s  plnou hadicí během transakce je přípustná 
pouze tehdy, jsou -li současně sledovány plnicí h ladiny ve všech komorách.  
Každou komoru musí být možno vypustit samostatně. Tank může být vybaven vypouštěcím 
rozvaděčem. Rozvaděč bez automatického řízení musí mít odpovídající zařízení, které zabrání 
přepouštění z  jedné komory do druhé. Přítomnost rozvad ěče musí být uvedena v  protokolu . 
Tanky určené k  plnění letadel mohou mít v  nejnižším bodu připojeno zařízení pro odkalování vody  
a nečistot. Toto zařízení má samostatné odkalovací potrubí o malém průměru.  
Tanky musí být těsné a nepropustné, odolné proti deformacím při přepravě, plnění a vypouštění. Plášť 
i dna tanku mohou být vyztužené. Vnitřní výztuhy nesmí bránit úniku plynů při plnění ani úplnému 
vypuštění komory.  
Jmenovitý objem tanku se nesmí lišit od objemu zapsaného ve výrobní dokumentac i o více ne ž 10 %.  
Umísťování mrtvých prostorů do tanku za účelem změny objemu, nebo jakýchkoliv jiných těles, jejichž 
vyjmutím, nebo změnou se změní objem tanku, je zakázáno.  
Tanky na pivo jsou tlakové nádoby. Každá komora je vybavena pojistným ventilem, snímačem tl aku, 
plnicím a vypouštěcím ventilem, oválným průlezem a odměrným zvonem. Odvzdušňovací trubka 
vyústěná v  odměrném zvonu pak tvoří přepadovou hranu a tím vymezuje odměrný prostor.  
Pevné vnitřní součásti v  měřicí komoře (např. topné spirály) jsou dovoleny , pokud jsou přítomné během 
vyměření a nelze je upravovat nebo vyjmout.  
Tvar tanku nebo komory má být takový, aby rychle tlumil vlny na hladině kapaliny.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
16 
 K minimalizaci účinků náklonu mají být tanky nebo komory podélně i příčně symetrické a snímače 
hladiny mají být umístěny centrálně. Není -li možné správné měření ve všech polohách, očekávaných 
během provozu, m usí být tank vybaven zařízením na měření polohy vzhledem k  referenční poloze.  
 
Náklon  - podle specifikace výrobce , maximálně však ±5° v  podélném i v příčném směru,  
- při výdeji musí být dno každé komory ve sklonu k  vypouštěcímu otvoru (k patnímu 
ventilu)  
 
Tanky s  mechanickým nebo elektronickým měřením hladiny musí zahrnovat:  
a) dóm s  výztužnými prvky sloužící jako revizní otvor a jako expanzní prostor  a v některých 
aplikacích (ne pro pohonné hmoty) ke zvýšení citlivosti tanku. Nachází se nahoře na tanku, pokud 
možno v  ose tanku.  
Dóm může zahrnovat:  
 plnicí otvor spojený s  těsným uzávěrem ; 
 přírubu pro sledování plnění ; 
 větrací zařízení nebo obousměrný bezpečnostní ventil.  
Značka hladiny může být v  dómu nebo v  horní části tělesa tanku tak, aby splnila požadavky na 
citlivost. Dóm může být válcový nebo oválný se svislými stěnami, doporučuje se průměr nejméně 
500 mm k  umožnění revize tanku nebo k omory.  
b) tanky s  mechanickým měřením hladiny musí být vybaveny žebříkem pro přístup k  dómu  
a plošinou pro osobu provádějící měření a kontrolu tanku.  
c) tanky s  elektronickým měřením hladiny musí:  
 předcházet přístupu dovnitř tanku plombováním nebo jiným i prostředky, nebo  
 musí být umožněna snadná vizuální kontrola podle bodu b).  
Tanky pro přepravu nebezpečných kapalin musí splňovat i další příslušné předpisy (např. ochrana před 
přeplněním, ochrana proti výbuchu, tanky pro zkapalněné plyny nesmí mít dómy  a řídí se předpisy pro 
konstrukci tlakových nádob).  
Tanky pro přepravu kapalných potravin nesmí ovlivňovat kvalitu přepravovaných kapalin (vlivem tvaru, 
materiálu, atd.) a musí splňovat i další příslušné předpisy.  
Oba výše uvedené požadavky nesmí ovlivňov at měřicí funkci tanku.  
Měřicí systém může obsahovat vzorkovací zařízení určené ke stanovení vlastností měřené kapaliny.  
Je-li množství odebraného vzorku menší než jedna třetina  absolutní hodnoty největší dovolené chyby 
v řádku B tabulky  3 aplikované na jm enovitý objem tanku nebo komory, není nutno toto množství 
započítat do výsledku měření.  
Překročení měřicího rozsahu snímače hladiny musí být považováno za poruchu.  
K tlumení vln na hladině může být snímač hladiny opatřen tlumicí trubkou. V  oblasti dna, stř echy  
a mezi nimi musí mít trubka otvory pro výměnu kapaliny. Trubka nesmí ovlivňovat měření např. 
usazováním nečistot během normálního provozu.  
U snímačů hladiny s  plovákem tento nesmí měnit hmotnost ani objem vlivem měřené kapaliny. Ani tlak 
nesmí mít vl iv na změnu jeho objemu. Musí být známý průřez plováku v  rozsahu změn ponoru. Tvar 
plováku nesmí umožnit zadržení kapaliny s  výjimkou kapilárního efektu, ani zadržení plynu nebo 
vzduchu pod plovákem.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
17 
 U ultrazvukových snímačů hladiny mohou být vlivy vlastno stí měřené kapaliny (hustota, modul 
pružnosti) na dobu průchodu signálu kompenzovány odpovídající metodou, např. referenčními 
značkami.  
Měřicí systém může být vybaven dalšími snímači (teplota, hustota, pH, atd.) jejichž měřené hodnoty 
slouží k  přepočtu obj emu nebo k  informaci o stavu kapaliny.  
3.3   Přepočítávací zařízení  
Podpůrná data pro přepočet (např. hustota při základních podmínkách, nebo koeficient teplotní 
roztažnosti) mohou být buď pevně nastavená, nebo mohou být nastavitelná v  závislosti na produktu. 
Tato data musí být chráněna proti manipulaci.  
Jsou-li data nastavitelná, pak na indikátoru a , je-li to vhodné , i na výtisku, musí být jednoznačně 
uvedeno, která hodnota byla použita, nebo který produkt byl měřen.  
Metoda měření  – s přepočtem vlivu  teploty na objem nebo bez přepočtu  – pro daný produkt musí být 
vybrána v  době ověření. Podobně může být zadána pouze jedna sada dat pro přepočet pro daný produkt.  
Čtení indikace musí být přesné, snadné a jednoznačné. Zákazník musí být schopen je kontrolov at bez 
zvláštních opatření. Průběžné zobrazování množství v  průběhu měření je povinné pouze v  případě 
přímého veřejného prodeje.  
Druh zobrazovaného množství (za podmínek měření nebo za základních podmínek) musí být 
jednoznačný.  
Rozlišení indikace musí být ve formě (1, 2 nebo 5)  10n kde n je celé číslo a nesmí překročit jednu 
desetinu nejmenší jmenovité  odchylk y objemu . 
V měřicím režimu musí být možný výstup všech měřených a vypočítaných hodnot včetně podpůrných 
dat. Není však nutné trvale zobrazovat všech ny hodnoty. Měřicí systém může mít různé jednotky pro 
zobrazení téhož měřeného množství.  
V případě přepočtu množství se za normálního provozu nesmí zobrazovat nepřepočítané množství. 
Nepřepočítané množství však musí být dostupné pro účely zkoušek.  
Jednotko vou cenu lze vložit před anebo po výdeji. Ta je použita k  výpočtu celkové ceny, která může být 
vytištěna na dodacím listu, nebo na faktuře.  
Tiskací zařízení je nezbytné pouze pro měřicí systémy na minerální oleje a zkapalněný plyn.  
Je-li generován dodací l ist, musí obsahovat nejméně tyto údaje:  
 identifikaci měřicího systému (např. výrobní číslo, číslo vozidla),  
 název produktu, nebo skupiny produktů,  
 pořadové číslo transakce,  
 objem za podmínek měření s  poznámkou „při teplotě dodání“ anebo objem za zá kladních 
podmínek.  
Je-li při transakci použit a pro výdej/příjem více než jedna komora, všechny výsledky mohou být 
vytisknuty na tomtéž dodacím listu. Je -li více než jeden údaj pro stejný produkt, tyto údaje mohou být 
sečteny.  
Pokud v  tomtéž výtisku jsou ti sknuty údaje z  ověřené části systému společně s  údaji z  neověřené části 
systému, ověřené údaje musí být uzavřeny zvláštním znakem (hvězdička „*“). Tato skutečnost musí být 
uvedena v  dokumentaci o měřidle  nebo na jiném vhodném místě, tak aby byl dostatečným  způsobem 
informován uživatel měřidla . 
Měřicí systémy mohou být opatřeny záznamovým zařízením k  ukládání naměřených hodnot před jejich 
použitím nebo k  uchování záznamu obchodní transakce jako důkaz pro případ sporu. Zařízení pro čtení 
uložených informací j e součástí záznamového zařízení.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
18 
 Záznamové médium musí mít dostatečnou stálost k  ochraně dat před poškozením za normálních 
provozních podmínek. Uložené údaje nesmí být možno měnit (úmyslně, či neúmyslně). Paměť musí být 
dostatečně velká pro jakékoliv plán ované použití.  
Měřicí systémy, které se nepoužívají k  přímému veřejnému prodeji , mohou mít tiskací zařízení 
nahrazeno datovou pamětí. V  tom případě musí být uchovány všechny údaje nutné pro výtisk.  
Není -li stanoveno jinak, naměřené údaje musí být uchovány nejméně do doby fakturace a doby pro 
uplatnění případné reklamace  dle příslušných právních předpisů , než budou smazány. Pokud je kapacita 
záznamového zařízení zaplněna a uložené údaje nemohou být smazány, protože zmíněné doby ještě 
neuplynuly, nesmí být mo žné spustit další měření.  
Pokud byly naměřené údaje vytisknuty nebo přeneseny způsobem přípustným pro ověření, mohou být 
smazány.  
3.4   Prevence poruch a bezpečnost měřidla  
Hodnota kritické změny pro měřený objem kapaliny se rovná větší z  těchto hodnot:  
a)  jedna pětina největší dovolené chyby odpovídajícího měřeného množství, nebo  
b)  nejmenší jmenovitá odchylka objemu.  
Není -li transakce přerušena vlivem poruchy napájení, v měřicím systému musí během poruchy fungovat 
všechny měřicí a řídicí funkce se záložním zdrojem.  
Je-li transakce přerušena vlivem poruchy napájení, údaje z  okamžiku přerušení musí být uloženy  
a zobrazitelné po dostatečně dlouhou dobu tak, aby tato transakce mohla být dokončena. Absolutní 
hodnota největší dovolené chyby se v  tomto případě zvyšuje na 5 % nejmenšího odměru.  
Kontrolní zařízení slouží k  detekci poruch majících vliv na měřený objem, překračující hodnotu kritické 
změny , a musí mít  následující účin ek: 
a) automatická korekce změny objemu, nebo  
b) vyřazení pouze chybného zař ízení , přičemž měřicí systém pokračuje v  souladu s  předpisy bez 
tohoto zařízení, nebo  
c) zastaví transakci.  
Kontrola správné funkce kontrolního zařízení se vykoná např.:  
a) odpojením snímače, nebo  
b) přerušením signálního okruhu, nebo  
c) přerušením napájen í. 
Pro měřicí systémy s  hladinoměry jsou přípustné pouze kontrolní zařízení typu I a P. Typ I je nespojité 
kontrolní zařízení aktivní pouze na začátku  a na konci každé transakce, typ P je spojité kontrolní zařízení 
pracující během celého trvání transakce.  
Kontrolní zařízení snímačů hladiny (typ P), snímačů teploty (typ P), snímačů přítomnosti kapaliny (typ 
I), snímačů náklonu (typ I) musí zajistit použitelnost snímačů, jejich správnou funkci, správný přenos 
dat a , je-li to vhodné , i dodržení stanoveného měř icího rozsahu.  
Kontrolní zařízení hodnot trvale uložených instrukcí a údajů a všech postupů pro vnitřní přenos  
a ukládání údajů, týkajících se naměřených výsledků , musí být typu I nebo P.  
Kontrolní zařízení správnosti výpočtů musí být typu P.  
Kontrolní z ařízení zobrazovacího zařízení umožní vizuální kontrolu špatné funkce jednotlivých 
elementů anebo automatickou kontrolu, nebo předejde chybné interpretaci. Automatická detekce může 
např. sledovat proud mezi segmenty LED displejů, nebo měřit mřížkové napětí  fluorescenčních displejů. 
Vizuální kontrola se vykoná např. černo -bílým testem.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
19 
 Kontrolní zařízení pro přípojná zařízení musí kontrolovat jejich použitelnost, je -li to nutné , a platnost 
přenosu údajů. Kontrolní zařízení tiskacího zařízení musí také kontro lovat přítomnost papíru.  
3.5   Napájení  
Měřidla, kter á používají elektronick é přepočítávací zařízení , musí mít napájení v  provedení vhodném  
do prostředí, kde jsou provozována  (např. do výbušného prostředí ) podle příslušných předpisů.  
Tabulka 11  
Napájecí na pětí (1) (2)  (Unom − 15 %) až (Unom + 10 %) 
Napájecí kmitočet (1)  (fnom − 2 %) až (fnom + 2 %) 
Napětí vnitřní baterie (1)  nejnižší napětí, při kterém zařízení funguje správně podle specifikace pro 
napětí nové baterie  
Napětí akumulátoru silničního 
vozidla (2)  12 V akumulátor  9–16 V  
24 V akumulátor  16–32 V  
Náklon  podle specifikace výrobce  
(1)  Co je použitelné.  
(2)  Hodnoty Unom jsou uvedeny na měřicím zařízení. Je -li rozsah specifikován, „−15 %“ odpovídá dolní  
hodnotě a „+10 %“ odpovídá horní hodnotě rozsahu.  
 
3.6   Odolnost měřidla vnějším vlivům  
Měřidla jsou určena pro měření ve venkovním pros toru, tj. třída klimatického prostředí H3  (viz též 
OIML  R 80-12. 
Měřidla jsou přepravována na voz idlech – mechanické prostředí M 3 (viz též OIML  R 80-12. 
3.7   Elektromagnetické prostředí  
Pro měřidla s  připojenými elektronickými převodníky a přepočítá vacím zařízením  je definována  třída 
elektromagnetického prostředí E 3 (viz též OIML  R 80-12. 
3.8   Bezpečnost měřidla a ochrana proti podvodu  
Měřidla musí obsahovat ochranná zařízení, která mohou být zaplombována takovým způsobem, že po 
zaplombování, před tím i po tom , co bylo měřidlo správně instalováno, neexistuje možnost rozebrání 
nebo pozměnění měřidla bez poškození plomby nebo ochra nných zařízení.  
4   Značení měřidla  
4.1   Značení na měřidle  
Každý tank musí mít identifikační štítek jasně viditelný a snadno čitelný. Materiál štítku musí být odolný 
provozním podmínkám tanku a musí umožnit snadný záznam. Štítek musí být připevněn k  tanku tak, 
aby nemohl být odňat bez porušení metrologické plomby.  
Na identifikačním štítku musí být zapsány následující informace:  
a) název nebo značka výrobce ; 
b) typ a rok výroby tanku (rok může být součástí výrobního čísla) ; Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
20 
 c) výrobní číslo tanku ; 
d) typ a  rok výroby hladinoměrného systému, je -li použit ; 
e) výrobní číslo hladinoměrného systému, je -li použit ; 
f) značka schválení typu ; 
g) jmenovitý objem tanku nebo každé komory ; 
h) třída přesnosti, je -li jiná než 0,5 ; 
i)  nejmenší odměr tanku nebo každé komor y; 
j)  referenční teplota, je -li jiná než +15 °C; 
k) druh kapaliny ; 
l)  zkušební a provozní přetlak, nebo podtlak ; 
m) způsob vyměření SVL = s  vlnolamem nebo BVL = bez vlnolamu (je -li demontovatelný) ; 
n) druh materiálu tanku nebo teplotní součinitel roztažnosti materiálu tanku ; 
o) druh vnitřního ochranného povlaku, je -li použit . 
Je-li to vhodné , ponechá se volný prostor pro ověřovací značku.  
4.2   Dokumentace  
Před prvotním ověřením musí být vytvořena dokumentace měřicího systému, jež musí obsahovat:  
a) všechny údaje na identifikačním štítku ; 
b) plombovací plán ; 
c) schéma potrubního systému ; 
d) pneumatické schéma s  vyznačením metrologicky významných vedení ; 
e) výtisk vyměřovací ch parametrů a vyměřovací  tabulky, jsou -li použity ; 
f) největší průměr a nejv ětší délka plné hadice, je -li použita ; 
g) zvláštní tabulku s  popisem změn měřicího systému, oprav a jakéhokoliv porušení úředních značek 
včetně jejich potvrzení ; 
h) kontrolní součet programu přípustného k  ověření a jeho parametry, je -li použit.  
Dokumentace  měřicího systému je součástí měřicího systému a musí být držena v  cisternovém vozidle 
(tankeru).  
4.3   Vyměřovací  štítek  
Tanky s  měrnými tyčemi se stupnicí v  ne-objemových jednotkách mohou na hradit dokumentaci  
vyměřovací m štítkem, připevněným na tank s následujícími informacemi:  
a) název subjektu, který provedl vyměření tanku a zhotovil vyměřovací  tabulku ; 
b) číslo protokolu ; 
c) referenční teplota ; 
d) počet topných těles, jsou -li použita ; 
e) vyměřovací  tabulka (jako funkce objem/výška).  
4.4   Protokol  
Protokol pro silniční cisterny musí obsahovat následující informace:  
a) vydávající orgán a číslo protokolu ; 
b) název, pokud je to vhodné i adresu držitele ; 
c)  název nebo značka výrobce, typ, rok výroby a výrobní číslo ; Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
21 
 d) registrační číslo vozidla, je -li to vhodné ; 
e) počet komor a topných těles, jsou -li použita ; 
f) identifikace referenčního bodu a svislé osy měření, jsou -li použity ; 
g) použitá metoda ; 
h) pravidla pro plnění vypouštěcích potrubí, indikace přítomnosti rozvaděče ; 
i) nejistota určení hodnot o bjemu uvedených v  protokolu ; 
j) datum vydání a doba platnosti ; 
k) jméno a podpis odpovědné osoby ; 
l) náčrt s  vysvětlením použitých symbolů ; 
m) výška čepu během měření (pouze u návěsů) ; 
n) počet a umístění ověřovacích značek.  
Protokol m usí pro každou komoru obsahovat tyto údaje:  
a) jmenovitý objem ; 
b) celkový objem ; 
c) výšku volného prostoru od jmenovitého objemu ; 
d) referenční výšku.  
Protokol pro železniční cisterny musí obsahovat následující informace:  
a) vydávající orgán a číslo protokolu ; 
b) registrační číslo železniční cisterny ; 
c) název, pokud je vhodné i adresu držitele ; 
d) použitá metoda, místo a datum zkoušek ; 
e) identifikace referenčního bodu a svislé osy měření ; 
f) pravidla pro plnění tanku a vypouštěcích potrubí ; 
g) refer enční výška ; 
h) celkový objem a odpovídající výška volného prostoru ; 
i) referenční teplota ; 
j) nejistota určení hodnot objemu uvedených v  protokolu ; 
k) datum vydání a doba platnosti protokolu ; 
l) jméno a podpis odpovědné osoby ; 
m) náčrt s  vysvětlením použitých symbolů ; 
n) vyměřovací  tabulka v  zákonných jednotkách, objem kapaliny v  tanku jako funkce výšky volného 
prostoru vyjádřené v  centimetrech, v  rozsahu měření hladiny ; 
o) počet a umístění ověřovacích značek.  
4.5   Umístění úřední značky  
Na měřidle musí být připravena místa pro připojení úředních značek . Umístění úředních a zajišťovacích 
značek je stanoveno v  certifikátu schválení typu měřidla.  
Místo pro hlavní úřední značku  je na štítku měřidla.  
Všechny měřicí systémy musí být opatřeny úředními znač kami tak, aby předcházely anebo odhalovaly 
neoprávněnou manipulaci. Plombují se následující místa (jsou -li použita):  
a) indikační zařízení hladinoměrného systému ; 
b) řídicí jednotka a rozhraní ; 
c) boxy převodníků včetně kabelů k  měřicím snímačům (např. pr o teplotu a přítomnost kapaliny) ; Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
22 
 d) snímače náklonu ; 
e) snímače teploty ; 
f) snímače přítomnosti kapaliny (mimo těch, které se vyjímají při čištění) ; 
g) měrné tyče na horním i dolním připevnění ; 
h) identifikační štítek měřicího systému, pracovní instrukce a pneumatické a potrubní schéma ; 
i) víka dómů a průlezy komor u měřicích systémů, které se plní pouze spodem ; 
j) topná tělesa ve spoji s  tankem.  
Potrubní systém se neplombuje.  
Umístění úředních značek musí být navrženo tak, aby plombování a vnější prohlíd ka byly možné bez 
překážek. Umístění úředních značek se určí individuálně pro každý typ v  certifikátu schválení typu.  
5   Schvalování typu měřidla  
5.1   Všeobecně  
Měřicí systémy pře pravních tanků podléhající metrologické kontrole podléhají všem následující m 
operacím:  
a) schválení typu ; 
b) předběžná zkouška  (obsahuje -li elektronické komponenty) ; 
c) prvotní ověření ; 
d) následné ověření.  
Žádost o schválení typu silniční nebo železniční cisterny musí obsahovat následující dokumenty:  
a) popis technických charakt eristik a principu činnosti (včetně hladinoměrného systému a 
přípojných zařízení, jsou -li použity) ; 
b) výkresy zobrazující : 
  celkovou sestavu silniční nebo železniční cisterny ; 
  celkovou sestavu tanku, včetně jeho komor ; 
  celkovou sestavu a funkci hl adinoměrného systému ; 
  pomocná a přídavná zařízení, podle použití ; 
  detaily dómu, výztuh a vypouštěcích zařízení ; 
  identifikační štítek ; 
  umístění plomb a úředních značek.  
Počet vzorků potřebných ke zkouškám typu určí vykonavatel zkoušky.   
Zkoušky typu pro silniční a železniční cisterny obsahují následující operace v souladu s příslušným 
technickým normativním dokumentem  (OIML)5, zejména:  
a) vnější prohlídku,  
b) zkoušku těsnosti,  
c) tlakovou zkoušku (zodpovídá výrobce, předkládá výsledky zko ušek), je -li třeba.  Příklad měřicí 
sestavy pro určení zvětšení objemu tanku vlivem vnitřního tlaku je na Obrázku 6,  
d) zkouška teplotní roztažnosti tanku,  
e) zkouška tvarové stálosti (změna referenční výšky při prázdné/plné komoře),  
f) zkouška stálosti ob jemu v  provozu (vliv sousedních komor střídavým plněním a vyprázdněním),  
                                                      
5   OIML R 80-2 „Road and rail tankers with level gauging. Part 1: Metrological controls and tests“ – CD1  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
23 
 g) zkouška správného plnění,  
h) zkouška úplného vyprázdnění,  
i) vyměření závislosti objem/výška hladiny pro jednotlivé komory,  
j) zkouška citlivosti a expanzního objemu,  
k) zkouška př ípojných zařízení a korekce náklonu, je -li použita,  
l) zkouška zbylého objemu,  
m) hodnotící zkoušky elektronických částí (klimatické - suché teplo, chlad, vlhké teplo cyklicky, 
vibrace  – cyklicky, elektrické  – změny napájecího napětí, krátkodobý pokles nap ájecího napětí, 
výboj, elektrostatický výboj, elektromagnetická citlivost, poruchy u zařízení napájených 
stejnosměrně).  
Pro cisterny s  elektronickým měřením hladiny se použije třída bezpečnosti I podle příslušného 
technického normativního dokumentu (OIML)6, 
n) provede se validace použitého software  podle příslušného technického normativního dokumentu 
Welmec guide 7.27. 
 
 
Legenda: 1 – tank, 2  – snímač tlaku, 3  – hydraulické čerpadlo, 4, 5, 6  – ventily,  7 – odměrná nádoba  
Obrázek 6 - Určení zvětšení objemu tanku vlivem vnitřního tlaku  
Žadatel musí informovat schvalovací orgán o všech změnách a doplňcích, souvisících se schválením 
typu. Tyto změny a doplňky jsou předmětem doplňujícího schválení typu, pokud ovlivňují, nebo by 
mohly ovlivnit výsledky měření, ne bo regulační podmínky použití měřicího systému. Orgán, schválivší 
původní typ rozhodne, jaké zkoušky budou vykonány pro rozšíření rozsahu schválení, a to v závislosti 
na druhu změn.  
Předběžná zkouška tanku se vykoná za použití geometrické, objemové, nebo h motnostní metody.  
Rozšířená nejistota ( k = 2) určení objemu kapaliny v  tanku nesmí překročit jednu třetinu nejvyšší 
dovolené chyby podle tabulky  3, řádek B . 
Jako zkušební kapalina pro vyměření se přednostně použije voda, nebo kapalina, pro kterou je měřicí  
systém určen, nebo jiná odpovídající kapalina s  pokud možno malou teplotní roztažností. Pro 
hmotnostní metodu se musí použít kapalina s  dostatečně přesně  měřenou, nebo dobře známou hustotou.  
                                                      
6  OIML D 11 Všeobecné požadavky na elektronické měřicí přístroje.  
7  WELMEC 7.2 Softwarová příručka (Směrnice MID 2014/32/EU) Dokument je veřejn ě dostupný na 
www.welmec.org  
Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
24 
 Zkušební kapalina pro vyměření tanků určených pro dopravu nápojů  nebo potravinářských produktů 
musí být hygienicky čistá a netoxická.  
Předběžná zkouška snímačů teploty se vykoná nejméně ve třech bodech teplotního rozsahu. Přednostně 
se zkouší v  minimální (nebo v  hodnotě blízké 0  °C), referenční a maximální teplotě.  
Předběžná zkouška snímačů náklonu se vykoná pro náklony přibližně ±5° v  obou (podélném a příčném) 
směrech, a také v  současných náklonech obou směrů. Směr montáže musí být uvedený na skříni 
snímače.  
Předběžná zkouška přepočítávacího zařízení objemu se musí vykonat nejméně ve dvou bodech pro 
každý použitý produkt nebo skupinu produktů. Hodnoty mohou pocházet ze skutečného měření, nebo 
mohou být simulovány. Musí být přezkoušena ochrana hardware a software.  
Předběžná zkouška plováků spočívá v individuální  kompe nzaci ponoru každého plováku vlastním 
korekčním koeficientem. Ten je určen podle referenčního ponoru referenčního plováku téhož typu. 
Průměr a hmotnost plováku musí být v  toleranci uvedené v  certifikátu schválení typu. Plováky se 
neopatřují úřední značkou.  
Předběžná zkouška ultrazvukových snímačů hladiny se vykoná pomocí referenční trubice s  přesně 
definovanou odraznou značkou. Dovolená odchylka je uvedena v  certifikátu schválení typu.  
Předběžná zkouška elektronických měrných tyčí pro plovákový systém probí há pomocí plnění o 
různých délkách. Dovolené odchylky jsou uvedeny v  certifikátu schválení typu. Ke každé plovákové 
měrné tyči musí být přiložen dokument s výrobním číslem, rychlostí zvuku a linearizačními koeficienty.  
Předběžná zkouška měrné trubice pro ultrazvukové systémy spočívá v  kontrole mechanických rozměrů 
referenčních značek. Dovolené odchylky jsou uvedeny v  certifikátu schválení typu.  
Předběžná zkouška počítače nebo řídicí jednotky spočívá v  kontrole, zda použitý software (jeho 
moduly) a jeho pod pisy odpovídají verzi uvedené v  certifikátu schválení typu, nebo jeho doplňcích. 
Kontroluje se funkčnost ochrany metrologických dat (např. elektronická plomba).  
Není -li určeno jinak, všechny části, podléhající předběžné zkoušce , musí být opatřeny úřední zn ačkou 
a, je-li to nezbytné, plombovány.  
Na základě kladných výsledků všech zkoušek a splnění požadavků tohoto opatření  se vydá certifikát  
o schválení typu a přidělí se měřidlu značka schválení typu dle zvláštního právního předpisu8. 
5.2   Vizuální  prohlíd ka  
Při v izuální  prohlídce přepravního tanku  se posuzuje:  
 vnější a vnitřní vzhled tanku nebo komor,  
 shoda se specifikací v  certifikátu schválení typu včetně verze software (modulů) a jeho podpisů, 
je-li použit,  
 identifikace použitých částí a jejich certifikátů o předběžné zkoušce, jsou -li, 
 platnost a identifikace vyměřovací ch tabulek a korekcí náklonu, jsou -li, 
 uložené hodnoty metrologických parametrů (např. korekce plováků, data produktů, mód 
objemového přepočtu, atd.),  
 funkčnost měřicího systému,  
 platnost a kompletnost dokumentace měřicího systému,  
                                                      
8 Vyhláška Ministerstva průmyslu a obchodu č. 262/2000 Sb., kterou se zajišťuje jednotnost a správnost měřidel 
a měření , ve znění pozdějších předpisů.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
25 
 5.3   Funkční zkoušky  
a) kontrola těsnosti  – tank nebo komora naplněná po značku jmenovitého objemu nesmí propouštět 
zkušební kapalinu ani jevit jiné známky netěsnosti , 
b) zkouška expanzního o bjemu,  
c) určení zbytkového objemu (v potrubí u tanků),  
d) kontrola snímače hladiny (bod přerušení  – u hladinoměrných systémů),  
e) zkouška přesnosti (mimo tanky s  jednou objemovou značkou):  
 zkouška měření objemu etalonovou odměrnou nádobou o objemu mezi 0,8 až 2násobku hodnoty 
nejmenšího odměru. Není -li takový etalon k  dispozici, lze toto množství kumulovat do  
n-odměrů. Před započetím zkoušky musí být celý systém naplněn na nejméně 90 %. Při posledním 
odměru do vyprázdnění komory musí být zohledněn objem  potrubí. U každé komory se provede 
tolik odměrů, kolik dovolí objem komory. Rozdíl mezi počitadlem a etalonem nesmí být větší než 
±0,3 %. Při měřeném zbytkovém vyprázdnění bez hladinoměru musí být systém zcela 
vyprázdněn.  
  zkouška měření objemu vodou hm otnostně umožňuje určit optimální velikost zkušebního odměru 
pro každou velikost komory. Před započetím zkoušky musí být celý systém naplněn na nejméně 
90 %. Rozdíl mezi počitadlem a etalonem nesmí být větší než ±0,3 %.  
 zkouška měření objemu průtočným et alonem, který nesmí mít odchylku větší než 0,1 %. Během 
měření jedné komory se nesmí změnit teplota kapaliny více než ±3  °C. K minimalizaci 
systematické chyby musí etalon při všech odměrech pracovat mezi 35 % a 70 % maximálního 
průtoku.  
 vyměření objemu p otrubí. U komory zaplněné měřitelným množstvím kapaliny se uzavře výdejní 
ventil i patní ventil. Patní ventil zůstane uzavřen a otevře se výdejní ventil.  Po vytečení  
a vykapání obsahu potrubí se objem zachycené kapaliny změří objemově nebo hmotnostně (nut no 
změřit aktuální hustotu).  
 zkouška hladinoměrného systému s  plnou hadicí (pokud je zabudován). Před zkouškou se komora 
naplní 200 L zkušební kapaliny plus objem potrubí a plné hadice. Vydává se po 200 L. Dovolená 
chyba je ±0,3 % nejmenšího odměru avšak  ne méně než ±3 L. Zkouška je ukončena při vypuštění 
pod nejnižší bod potrubí.  
 rozšířená nejistota ( k = 2) určení objemu v  tanku pro prvotní ověření nesmí překročit jednu třetinu 
největší dovolené chyby podle tabulky  3. 
 určení nejmenšího měřeného množství pro každou komoru v  rámci vyměření , hodnota MMQ 
může být změněna nejpozději při prvotním ověření (např. pokud výsledky měření překročí 
dovolenou chybu).  
f) zkouška př ipojených zařízení,  
g) zkouška korekce náklonu:  
 zkouška korekce  náklonu se provádí při dvou úrovních hladiny , a to   asi 25 % a asi 80 % objemu 
komory. Vozidlo se nejprve ustálí ve vodorovné poloze a potom ve čtyřech osových náklonech. 
Ve všech polohách se vytiskne stav obsahu komor. Ve vodorovné poloze mus í být ukazatel 
polohy v  rozsahu ±0,05°. Náklony musí být větší než ±3°, přičemž druhá osa může být v  rozsahu 
±0,5°. Korigovaný objem při náklonu se nesmí lišit od objemu ve vodorovné poloze o více než 
0,3 % nejmenšího odměru komory.  
Všechny části hladinomě rného systému mající vliv na metrologické parametry podléhají předběžné 
zkoušce. Použití simulátorů musí být autorizováno vykonavatelem typové zkoušky.  
Všechna použitá zkušební zařízení musí mít požadovanou přesnost a musí být navázána na národní 
etalony.  Zkoušky a zkušební zařízení musí být dokumentovány.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
26 
 5.4   Zkoušky odolnosti přepočítávacího zařízení  proti rušivým vlivům okolního  
prostředí  
Z níže uvedených zkoušek se realizují ty, jež jsou relevantní konstrukci a podmínkám určeného použití 
přepočítáva cího zařízení.  
5.4.1   Zkoušky odolnosti proti klimatickým vlivům  
5.4.1.1   Zkouška odolnosti proti mezním teplotám  
Odolnost proti mezním teplotám okolí se zkouší na přepočítávacím zařízení  v zapnutém stavu:  
a) suchým teplem při teplotě +55 °C po dobu 2  h; 
b)  chladem při teplotě −25 °C po dobu 2  h. 
Po uplynutí stanovené doby se při dané mezní teplotě provede zkouška přesnosti ve třech bodech 
měřicího intervalu. Chyby měření nesmí překročit největší dovo lené chyby  uvedené v  tabulce 3 . 
5.4.1.2   Zkouška odol nosti proti vlhkosti vzduchu  
Odolnost proti vlhkosti vzduchu se zkouší na přepočítávacím zařízení  ve vypnutém stavu cyklickým 
vlhkým teplem ve dvou 24  h cyklech při nejvyšší teplotě +55 °C a relativní vlhkosti vzduch u větší než 
95 %. 
Po skončení obou cyklů  a návratu do pracovních podmínek nesmí chyby měření překročit největší 
dovolené chyby  uvedené v  tabulce 3 . 
5.4.2   Zkouška na v ibrace (náhodné)  
Zařízení se zkouší ve třech vzájemně kolmých osách, připevněné normálním způsobem a v  normální 
provozní poloze  vždy  po dobu 2 minut. V  době rušení je vypnuto napájení.  
  celkový rozsah kmitočtu = (10 –150) Hz  
  celková hladina RMS = 7 m ·s-2 
  hladina ASD (10 –20) Hz = 1 m2·s-3 
  hladina ASD (20 –150) Hz = −3 dB/oktávu  
Chyby měření nesmí po skončení rušení překročit největší dovolené chyby  uvedené v  tabulce 3.  
5.4.3   Zkouška o dolnost i proti vyzařovanému elektromagnetickému poli o rádiovém kmitočtu  
Odolnost proti vyzařovanému elektromagnetickému poli o rádiovém kmitočtu se zkouší na 
přepočítávacím zařízení v  zapnutém stavu , vstupy mohou být simulované .  
 
Elektromagnetické pole má tyto vlastnosti:  
  10 V/m pro rozsah kmitočtů (26–2 000) MHz  
  amplitudová modula ce 80  % sinusovou vlnou o kmitočtu 1  kHz.  
Kritická změna během rušení buď nenastane, nebo kontrolní zařízení musí detekovat nesprávnou funkci 
a v případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.4   Zkouška odolnosti proti vedenému elektromagnetickému poli o rádiovém kmitočtu  
Odolno st proti vedenému elektromagnetickému poli o r ádiovém kmitočtu se zkouší na přepočítávacím 
zařízení v  zapnutém stavu, vstupy mohou být simulované. Elektromagnetické pole má tyto vlastnosti:  
  10 V pro amplitudu 50 Ω  
  rozsah kmitočtu (0,15–80) MHz  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
27 
 Kritická změna během rušení buď nenastane, nebo kont rolní zařízení musí detekovat nesprávnou funkci 
a v případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.5   Zkouška odolnosti proti elektrostatickému v ýboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na přepočítávacím zařízení v  zapnu tém stavu 
přednostně kontaktním výbojem 6  kV aplikovaným na vodivou část měřidla nebo vzduchovým výbojem 
8 kV aplikovaným do vazebních desek v  blízkosti měřidla.  
Zkouška musí být provedena alespoň při jednom průtoku, přičemž jsou dovoleny simulované vstupn í 
signály. Kritická změna během rušení buď nenastane, nebo kontrolní zařízení musí detekovat 
nesprávnou funkci a v  případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.6   Zkouška odolnosti proti magnetickému poli o napájecím kmitočtu 50 Hz  
Odolnost proti magnetickému poli se zkouší na přepočítávacím zařízení v  zapnutém stavu při kmitočtu 
50 Hz magnetickým polem o síle 30 A/m pro trvalé magnetické  pole a  300 A/m pro krátkodobé 
magnetické pole ( 1 s až 3 s). 
Kritická změna během rušení buď nenastane, nebo kontrolní zařízení musí detekovat nesprávnou funkci 
a v případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.7    Zkouška odolnosti proti rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů na 
signálních, datových a kontrolníc h ved eních  
Odolnost proti rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na přepočítávacím 
zařízení v  zapnutém stavu zkušebním napětím ±1  kV na signálových svorkách při opakovacím kmitočtu 
5 kHz. Rušení se aplikuje na všechny vstupy a výs tupy měřidla, každé po dobu nejméně  
1 minuty.  
Zkouška musí být provedena alespoň při jednom průtoku, přičemž jsou dovoleny simulované vstupní 
signály. Kritická změna během rušení buď nenastane, nebo kontrolní zařízení musí detekovat 
nesprávnou funkci a v  případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.8   Zkouška odolnosti proti mezním hodnotám napájecího napětí  
Odolnost proti mezním hodnotám napájecího napětí se zkouší na přepočítávacím zařízení  v zapnutém 
stavu. Pro střídavé napájecí na pětí jsou jeho meze dány jako (Unom − 15 %) a (Unom + 10), kde Unom je 
jmenovité napájecí napětí . 
Chyby měření nesmí při mezních hodnotách napájecího napětí překročit největší dovolené chyby  
uvedené v  tabulce 3 . 
5.4.9    Zkouška odolnosti proti rázovým impulzům na napájecím napětí  
Rušení sestává ze tří pozitivních a tří negativních napěťových pulsů. U střídavého napětí musí být pulsy 
aplikovány synchronně s  napájecím střídavým napětím pro fázové posuny 0°, 90°, 18 0° a 270°. 
Amplituda napětí je 1,0  kV pro vedení -vedení a 2,0  kV pro vedení -zem.  
Zkouška musí být provedena alespoň při jednom průtoku, přičemž jsou dovoleny simulované vstupní 
signály. Kritická změna po skončení rušení buď nenastane, nebo kontrolní zaříze ní musí detekovat 
nesprávnou funkci a v  případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.10   Zkouška o dolnost i proti krátkodobým poklesům napájecího střídavého napětí, krátkým 
přerušením a pomalým změnám napětí  
Odolnost proti krátkodobým  poklesům napájecího střídavého napětí, krátkým přerušením a pomalým 
změnám napětí se zkouší na přepočítávacím zařízení v  zapnutém stavu na všech vstupech napájecí 
střídavé sítě aplikací poklesu napětí  o: Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
28 
   100 % Unom po dobu 0,5 periody střídavého napáje cího napětí;  
  100 % Unom po dobu 1 periody střídavého napájecího napětí;  
  60 % Unom po dobu 10 period střídavého napájecího napětí  
  30 % Unom po dobu 25 period střídavého napájecího napětí ; 
  20 % Unom po dobu 250 period střídavého napájecího napětí ; 
  100 % Unom po dobu 250 period střídavého napájecího napětí . 
Zkouška musí být provedena alespoň při jednom průtoku, přičemž jsou dovoleny simulované vstupní 
signály. Kritická změna během rušení buď nenast ane, nebo kontrolní zařízení musí detekovat 
nesprávnou funkci a v  případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.11    Zkouška odolnosti proti rychlým elektrickým přechodným j evům/skupinám impulzů na 
napájecím napětí  
Odolnost proti rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na přepočítáva cím 
zařízení v  zapnutém stavu zkušebním napětím ±2  kV na signálových svorkách při opakovacím kmitočtu 
5 kHz. Rušení se aplikuje pro každou amplitudu a polaritu po dobu nejméně 1 minuty.  
Zkouška musí být provedena alespoň při jednom průtoku, přičemž jsou dovoleny simulované vstupní 
signály. Kritická změna během rušení buď nenastane, nebo kontrolní zařízení musí detekovat 
nesprávnou funkci a v  případě výskytu kritické změny zasáhnou t v souladu s  čl. 3.4.  
5.4.12  Zkouška o dolnost i proti n ízkému  napětí vnitřní baterie  
Odolnost proti nízkému napětí vnitřní  baterie  se zkouší na přepočítávacím zařízení v  zapnutém stavu  
v módu měření . Postupně se snižuje napájecí napětí , dokud zkoušené zař ízení správně funguje. 
Vyzkouší se pro všechny funkce.  
Chyby měření nesmí při mezních hodnotách napájecího napětí překročit největší dovolené chyby  
uvedené v  tabulce 3 . 
5.4.13   Zkouška odolnosti proti změnám napájecího napětí z  vozidlové baterie  
Odolnost  proti změnám napájecího napětí se zkouší na přepočítávacím zařízení v  zapnutém stavu. Pro  
napájecí napětí 12 V  je to 9 V  a 16 V, pro napájecí napětí 24 V  je to 16 V  a 32 V.  
Chyby měření nesmí při mezních hodnotách napájecího napětí překročit největší dov olené chyby  
uvedené v  tabulce 3 . 
5.4.14    Zkouška odolnosti proti elektrickým přechodným spojům podél napájecího vedení 
z vozidlové baterie  
Odolnost proti elektrickým přechodným spojům se zkouší na přepočítávacím zařízení v  zapnutém stavu 
zkušeb ním napětím  podle tabulky 12 : Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
29 
 Tabulka 12  
Zkušební pulsy  Puls o napětí  Us 
Unom = 12 V  Unom = 24 V  
2a (náhlé přerušení napájení v paralelním zařízení)  +50 V  +50 V  
2b (vypnutí stejnosměrného motoru) +10 V  +20 V  
3a (výsledek spínacích procesů)  −150 V  −200 V  
3b (výsledek spínacích procesů)  +100 V  +200 V  
Jsou dovoleny simulované vstupní signály. Kritická změna během rušení (v případě 2b po skončení 
rušení) buď nenastane, nebo kontrolní zařízení musí detekovat nesprávnou funkci a v  případě výskytu 
kritické změny z asáhnout v  souladu s  čl. 3.4.  
5.4.15    Zkouška odolnosti proti elektrickým přechodným spojům skrze jiná než napájecí vedení  
z vozidlové baterie  
Odolnost proti elektrickým přechodným spojům se zkouší na přepočítávacím zařízení v  zapnutém stavu 
zkušebním napětím:  
12 V  
akumulátor  Puls a  Us −60 V 
Puls b  Us +40 V 
24 V  
akumulátor  Puls a  Us −80 V 
Puls b  Us +80 V 
Jsou dovoleny simulované vstupní signály. Kritická změna během rušení buď nenastane, nebo kontrolní 
zařízení musí detekovat nesprávnou funkci a  v případě výskytu kritické změny zasáhnout v  souladu s  čl. 
3.4. 
6   Prvotní ověření  
6.1   Všeobecně  
Prvotní ověření tanků sestává z  následujících operací (aplikace položek je závislá na druhu konstrukce 
konkrétního typu tanku):  
a) vizuální  prohlídka  
 vnější a vnitřní vzhled tanku nebo komor ; 
 shoda se specifikací v  certifikátu schválení typu včetně verze software (modulů) a jeho 
podpisů, je -li použit ; 
 identifikace použitých částí a jejich certifikátů o předběžné zkoušce, existují -li, 
 platnost a id entifikace vyměřovací ch tabulek a korekcí náklonu, existují -li, 
 uložené hodnoty metrologických parametrů (např. korekce plováků, data produktů, mód 
objemového přepočtu, atd.) ; 
 funkčnost měřicího systému ; 
 platnost a kompletnost dokumentace měřicího sy stému ; Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
30 
 b) kontrola těsnosti  – tank nebo komora naplněná po značku jmenovitého objemu nesmí propouštět 
zkušební kapalinu ani jevit jiné známky netěsnosti ; 
c) zkouška expanzního objemu ; 
d) určení zbytkového objemu (v potrubí u tanků) ; 
e) kontrola snímače hladiny (bod přerušení  – u hladinoměrných systémů) ; 
f) zkouška přesnosti (mimo tanky s  jednou objemovou značkou):  
 zkouška měření objemu etalonovou odměrnou nádobou o objemu mezi 0,8 až 2násobku 
hodnoty nejmenšího odměru. Není -li takový etalon k  dispozici , lze toto množství kumulovat 
do n-odměrů. Před započetím zkoušky musí být celý systém naplněn na nejméně 90 %. Při 
posledním odměru do vyprázdnění komory musí být zohledněn objem potrubí. U každé 
komory se provede tolik odměrů, kolik dovolí objem komory. Rozdíl mezi počitadlem a 
etalonem nesmí být větší než ±0,3 %. Při měřeném zbytkovém vyprázdnění bez hladinoměru 
musí být systém zcela vyprázdněn.  
  zkouška měření objemu vodou hmotnostně umožňuje určit optimální velikost zkušebního 
odměru pro každou velik ost komory. Před započetím zkoušky musí být celý systém naplněn 
na nejméně 90 %. Rozdíl mezi počitadlem a etalonem nesmí být větší než ±0,3 %.  
 zkouška měření objemu průtočným etalonem, který nesmí mít odchylku větší než 0,1 %. 
Během měření jedné komory se nesmí změnit teplota kapaliny více než ±3  °C. K minimalizaci 
systematické chyby musí etalon při všech odměrech pracovat mezi 35 % a 70 % maximálního 
průtoku.  
 vyměření objemu potrubí. U komory zaplněné měřitelným množstvím kapaliny se uzavře 
výdejní ve ntil i patní ventil. Patní ventil zůstane uzavřen a otevře se výdejní ventil.  Po vytečení 
a vykapání obsahu potrubí se objem zachycené kapaliny změří objemově nebo hmotnostně 
(nutno změřit aktuální hustotu).  
 zkouška hladinoměrného systému s  plnou hadicí (pokud je zabudován). Před zkouškou se 
komora naplní 200 L zkušební kapaliny + objem potrubí a plné hadice. Vydává se po 200 L. 
Dovolená chyba je ±0,3 % nejmenšího odměru avšak ne méně než ±3 L. Zkouška je ukončena 
při vypuštění pod nejnižší bod potrubí.  
 rozšířená nejistota ( k = 2) určení objemu v  tanku pro prvotní ověření nesmí překročit jednu 
třetinu největší d ovolené chyby podle tabulky  3. 
 určení nejmenšího měřeného množství pro každou komoru v  rámci vyměření , hodnota MMQ 
může být změněna nejpozději  při prvotním ověření (např. pokud výsledky měření překročí 
dovolenou chybu).  
g) zkouška př ipojených zařízení ; 
h) zkouška korekce náklonu:  
 zkouška korekce  náklonu se provádí při dvou úrovních hladiny , a to  asi 25 % a asi 80 % 
objemu komory. Vozidlo se n ejprve ustálí ve vodorovné poloze a potom ve čtyřech osových 
náklonech. Ve všech polohách se vytiskne stav obsahu komor. Ve vodorovné poloze musí být 
ukazatel polohy v  rozsahu ±0,05°. Náklony musí být větší než ±3°, přičemž druhá osa může 
být v  rozsahu ±0, 5°. Korigovaný objem při náklonu se nesmí lišit od objemu ve vodorovné 
poloze o více než  0,3 % nejmenšího odměru komory.  
Všechny části hladinoměrného systému mající vliv na metrologické parametry podléhají předběžné 
zkoušce . Použití simulátorů musí být autorizováno vykonavatelem typové zkoušky.  
Všechna použitá zkušební zařízení musí mít požadovanou přesnost a musí být navázána na národní 
etalony. Zkoušky a zkušební zařízení musí být dokumentovány.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
31 
 6.2   Vyhodnocení zkoušek  
Měřidlo je vyhovující, pokud vyhovělo při zkouškách všem požadavkům  kapitoly  6 tohoto o patření 
obecné povahy . 
7   Následné ověření  
Následné ověření tanků sestává z  následujících operací (aplikace položek je závislá na druhu konstrukce 
konkrétního typu tank u): 
a) vizuální  prohlídka : 
 vnější a vnitřní vzhled tanku nebo komor,  rozsah/místa/míra  poškození,  
 shoda se specifikací v  certifikátu schválení typu včetně verze software (modulů) a jeho 
podpisů, je -li použit,  
 identifikace použitých částí a jejich certifikátů o předběžné zkoušce, jsou -li po opravě anebo 
po výměně,  
 platnost a identifikace vyměřovací ch tabulek a korekcí náklonu, existují -li, 
 uložené hodnoty metrologických parametrů (např. korekce plováků, data produktů, mód 
objemového přepočtu, at d.), 
 funkčnost měřicího systému,  
 platnost a kompletnost dokumentace měřicího systému,  
b) zkouška přesnosti:  
 zkouška měření objemu etalonovou odměrnou nádobou o objemu mezi 0,8 až 2násobku 
hodnoty nejmenšího odměru. Není -li takový etalon k  dispozici, lze toto množství kumulovat 
do n -odměrů. U každé komory se provedou nejméně tři odměry: odběr v  horním rozsahu, 
odběr ve středním rozsahu a odběr do úplného vyprázdnění. Rozdíl mezi počitadlem  
a etalonem nesmí být větší než ±0,5 % nejmenšího odměru.  
 zkouška měření objemu průtočným etalonem, který nesmí mít odchylku větší než 0,1 %. 
Během měření jedné komory se nes mí změnit teplota kapaliny více než ±3  °C. K minimalizaci 
systematické chyby musí etalon při všech odměrech pracovat mezi 35 % a 70 % maximálního 
průtoku.  
 zkouška hladinoměrného systému s  plnou hadicí (pokud je zabudován). Před zkouškou se 
komora naplní 200 L zkušební kapaliny + objem potrubí a plné hadice. Vydává se po  
200 L. Dovolená chyba je ±0,3 % nejmenšího odměru avšak ne méně než ±3 L. Zkouška je 
ukončena při vypuštění pod nejnižší bod potrubí.  
 rozšířená nejistota ( k = 2) určení objemu v  tanku p ro následné  ověření nesmí překročit jednu 
třetinu největší dovolené chyby podle tabulky  3. 
c) zkouška př ipojených zařízení,  
d) zkouška korekce náklonu:  
 zkouška korekce  náklonu se provádí při dvou úrovních hladiny , a to  asi 25 % a asi 80 % 
objemu komory. Vozidlo se nejprve ustálí ve vodorovné poloze a potom ve čtyřech osových 
náklonech. Ve všech polohách se vytiskne stav obsahu komor. Ve vodorovné poloze musí být 
ukazatel polohy v  rozsahu ±0,05°. Náklony musí být větší než ±3°, přičemž druhá osa může 
být v  rozsahu ±0,5°. Korigovaný objem při náklonu se nesmí lišit od objemu ve vodorovné 
poloze o více než 0,3 % nejmenšího odměru komory.  
Všechna použitá zkušební zařízení musí mít požadovanou přesnost a musí být navázána na národní 
etalony. Zkoušky a zkušební zařízení musí být dokumentovány.  
Na tank nebo komoru s  jednou objemovou značkou se vyznačí objem, získaný vyměřením zaokrouhlený 
dolů podle tabulky  13. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
32 
 Tabulka  13 
Třída přesnosti  0,2 0,3 0,5 1,0 
Vyměřený objem komory V v litrech  Zaokrouhlit dolů na litry  
V  1500  0,5 1,0 2,0 5,0 
1500  V  5000  1,0 2,0 5,0 10,0 
V  5000  2,0 5,0 10,0 20,0 
 
Zkouškou přesnosti měřidla se zjišťuje, zda se údaj měřidla shoduje se skutečným objemem v  rámci 
největší dovolené chyby. Relativní odchylka měřidla se vypočítá podle vztahu:  
 
kde Vn  ........   je údaj zkoušeného měřidla,  
 V  .........   skutečný objem kapaliny v  měřidle.  
 
7.1   Vyhodnocení zkoušek  
Měřidlo je pro účely ověření vyhovující, pokud vyhovělo při  všech  zkouškách dle této kapitoly.  
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7  tohoto opatření obecné povahy  s tím, že se uplatní 
dvojnásobek největších dovolených chyb.  
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další techn ické normy nebo technické dokumenty 
mezinárodních , popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující 
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k  příslušnému opatření o známí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně 
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením  obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešen ím garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů.  
 
100VV Ven(6) Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C067-16 
 
33 
 II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné po vahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanovených 
měřidel – „Přepravní tanky na kapaliny “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřován í a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 1.3.5 c) mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému 
ověřování.  
Tento předpis (Opatření  obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
 
III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným 
po této lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzýva jí k uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  37 odst.  l SprŘ musí být patrno, kdo 
připomín ky činí, vůči kterému opatření obecné povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními 
předpisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českéh o metrologického institutu, 
Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Klenovský  
 generální ředitel  
 
Za sp rávnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
Vyvěšeno dne:  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:   ....................................................  
Sejmuto dne:  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí:     .................................... ................