Statens jordbruksverks fö r-
fattningssamling  
Statens jordbruksverk  
551 82  Jönköping, tel: 036 -15 50 00  
telefax: 036 -19 05 46   
 
 
ISSN 1102 -0970 
 
 
 
   SJVFS Teknisk r egel 
 
Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks f ö-
reskrifter och allmänna råd (SJVFS 2010:15) om 
djurhållning inom lantbruket m.m.;  
  Saknr L 100 :X 
Utkom  från  trycket  
den XX XXXX  2014 
På teknisk runda  
   
beslutade den XX XXXX  2014.                
    
 Statens jordbruksverk föreskriver1, med stöd av 4 och 17 §§ djurskyddsföror d-
ningen (1988:539) , ifråga om  verkets  föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2010:15) 
om djurhållning inom lantbruket m.m.  
 dels att 6 kap. 5  - 6 §§ ska  träda i kraft,  
 dels att 2 kap. 18 § ska upphöra att gälla ,  
 dels att 1 kap. 4, 18 och 24 -26 §§, 2 kap. 3 b, 17, 24, 36 -38 och 41 §§, 3 kap. 16 
och 19 §§, 4 kap. 11 §  samt  6 kap.  8 och 22 §§ ska ha fö ljande lydelse ,  
 dels att det i föreskrifterna  ska in föras fyra nya paragraf er, 1 kap. 2 3 a §, 2 kap.  
3 a och  36 a § § samt  3 kap. 19 a §  av följande lydelse . 
 Dessutom beslutar Jordbruksverket följande allmänna råd.  
1 KAP. GEMENSAMMA BEST ÄMMELSER  
Definitioner  
 
4 §2  Ord eller uttryck som används i denna för fattning har följande betydelse:  
allmänna råd: definieras i 1 § författningssamlingsförordningen (1976:725) som 
sådana generella rekommendationer om tillämpningen av en författning som anger 
hur någon kan eller bör handla i ett visst hänseende,  
amko: ko so m ger di till kalvar som inte är hennes egen avkomma,  
avelskanin:  hon- eller hankanin som  hålls i syfte att avla fram kaniner för pro-
duktion av kött, päls eller ull,  
daglig dödlighet (%) : antalet slaktkycklingar som har dött i en stallavdelning 
samma dag, inklusive sådana som har avlivats på grund av sjukdom eller av andra 
skäl, dividerat med totala antalet slaktkycklingar i stallavdelningen den aktuella d a-
gen, multiplicerat med 100 , 
betesbur : en bur utan botten eller med nätbotten som är placerad på gräsbe vuxen 
mark så att djuren har möjlighet att beta,  
     bomaterial: bäddbart material såsom halm eller hö,  
dBA: enhet för mätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det ing å-
ende ljudet vägts över det standardiserade A -filtret före nivåangivels en. dBskalan är 
logaritmisk. En ökning eller minskning av ljudnivån med 10 dBA uppfattas av det 
mänskliga örat som en fördubbling respektive halvering av ljudet,  
                                                 
1  Jfr. Anmälan har gjorts enligt Europ aparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsfö r-
farande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande för eskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 
204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG (EGT L 217, 
5.8.1998, s.18, Celex 31998L0048).    
2 Senaste lydelse SJVFS 2014:18.   
 2 diko: ko som ger di till egen kalv eller egna kalvar,  
djurhållare:  fysiska eller juridiska per soner som enligt avtal eller lag ansvarar för 
eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillfälligt,  
dräktighetsperiod: begreppet används för suggor och gyltor och avser tiden från 
fyra veckor efter betäckning till en vecka före beräkn ad grisning,  
dränerande golv: ett samlingsbegrepp för genomsläppliga golv. Gödseldränerande 
golv är golv som är konstruerade för att släppa igenom träck, urin och i viss mån 
strömedel till ett underliggande utrymme. Urindränerande golv är golv som är ko n-
struerade för att enbart släppa igenom urin och annan vätska,  
foderliggbås: bås som är både utfodringsplats och liggplats för lösgående djur,  
forcerad ventilation: ventilationsflöden som överstiger det dimensionerade ma x-
ventilationsflödet i ett slaktgrisstal l enligt Svensk Standard (SS 95 10 51). För slak t-
kycklingstallar avses ventilationsflöden som överstiger 75 procent av maxventila t-
ionsflödet,  
fångbås: bås där nötkreatur står uppstallade på båsplatsen med fångbåge eller fån g-
grind. Båsplatsen är djurens utf odrings - och liggplats. Systemet innebär att djuren 
kan släppas lösa; mjölkkorna framför allt i samband med mjölknin gen, 
förvaringsutrymme: en bur eller annan behållare, ett rum, en inhägnad eller ett a n-
nat avgränsat utrymme, där djur hålls,  
gödseldeflekto r: utrustning i vissa hönsburar. En från fodertrågets bakkant utstic k-
ande plåt som har till syfte att skydda äggen mot bl. a. nedsmutsning och hac kning 
samt att förhindra rymning och gödselnedfall i underliggande burvånings fode rtråg, 
gödseldränerande golv : se dränerande golv,  
hydda:  flyttbart mindre stall som placeras utomhus med liggplatser för kalvar eller 
grisar,  
hårdgjord yta: ytan anses vara hårdgjord om den består av betong, asfalt eller a n-
nat likvärdigt material,  
kanin: däggdjur tillhörande arten Europeisk kanin  (Oryctolagus cuniculus) , 
kaninunge: kanin från födelsen och högst 8 veckor gammal,      
kalv: ett nötkreatur som är högst sex månader gammalt,  
kalvgömma: ett avskilt utrymme som bara kalvarna har tillträde till i lösdriftssta l-
lar för am - eller dikor. Kalvgömman byggs vanligen upp i samband med kalvningen 
med flyttbara boxväggar eller dyl.,  
kalvningsbox: en box som enbart är avsedd att användas för kor eller kvigor när 
de ska kalva och fram till några dagar efter kalvningen. En kalvningsbox kan vara 
utformad som en ensambox avsedd för en ko eller kviga eller som en gruppbox a v-
sedd för flera kor eller kvigor. En kalvningsbox kan vara byggd som permanent box 
eller by ggas upp med flyttbara boxväggar eller dyl. inför kalvning,  
killningsbox: en box so m enbart är avsedd att användas för getter när de ska killa 
och fram till några dagar efter killning. Killningsboxar byggs vanligen upp i geme n-
samboxen med flyttbara boxväggar eller dyl. inför killning,  
kontinuerlig uppfödning: hållande av, i normalfallet,  djur av olika åldrar i stall e l-
ler stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand,  
kontrollprogram: ett program som tagits fram i syfte att säkra en god djuromsorg 
och som är godkänt av Jordbruksverket, samt är knutet till en bestämmelse i denna 
författning,  
konventionell uppfödning i grisningsbox: suggan hålls lösgående tillsammans med 
smågrisarna i en box. Smågrisarna har tillgång till avskilt ligg - och utfodringsu t-
rymme som är skyddat mot drag och som oftast är uppvärmningsbart,  
kortbås: bås för bundna nötkreatur där djuren ständigt kan hålla huvudet in över 
foderbordet,  SJVFS 2010:15  
 
 3 lamningsbox: en box som enbart är avsedd att användas för tackor när de ska 
lamma och fram till några dagar efter lamning en. Lamningsboxar byggs vanligen 
upp i gemensamboxen med f lyttbara boxväggar eller dyl. inför lamning,  
liggarea: avser boxareor som är godkända som liggytor. Anordningar för utfo d-
ring som inkräktar på liggarean inräknas inte i denna,  
liggbås: bås som endast är liggplats för lösgående djur,  
ligghall: stall med lig gplatser för lösgående djur. Djuren hålls inte instängda i 
stallet utan kan själv välja när de vill använda det,  
långbås: bås för bundna nötkreatur där djuren i regel bara tillåts att nå in över f o-
derbordet i samband med att de äter och i övrigt är utestän gda från foderbordet,  
mellanbås: bås för bundna nötkreatur. Mellanbåset är en kombination av kort - och 
långbås. Foderbordsgrinden är i regel rörlig,  
mottagningsstall: ett stall eller stallavdelning avsedd för mottagning och inhy s-
ning av kalvar som kommer f rån annan djurbesättning i syfte att minska smittspri d-
ning till de djur som redan finns på anläggningen,  
omgångsuppfödning: hållande av djurgrupp/flock med individer av likartad ålder i 
eget stall eller egen stallavdelning. Insättning av ny djurgrupp sker inom en begrä n-
sad tidsperiod och inte förrän stallet eller stallavdelningen tömts helt,  
ppm: koncentration av ett visst ämne mätt i miljondelar (parts per million),  
rede: avskilt utrymme för äggläggning,  
slaktgrisar: grisar mellan ca 35 kg och slaktvikt,  
spalt: mellanrummet mellan stavarna i ett spaltgolv,  
spaltgolv: spaltgolv är en typ av dränerande golv som består av stavar av t.ex. b e-
tong, trä, metall eller plast vilka läggs med visst avstånd från varandra,  
stall: byggnad för hållande av djur,  
stallavdel ning: del av ett stall som är avskilt från andra delar av stallet, normalt    
med täta väggar,  
ströad liggbox : en box försedd med strö som i regel kräver daglig tillsyn och da g-
lig utgödsling. Förbrukat och blött strömedel ersätts med nytt,  
ströbad/sandbad:  utrymme med luckert strömedel där värphöns i bur kan til l-
fredsställa sina beteendebehov såsom att picka, sprätta och utföra sandbadsbeteende,  
ströbädd: en bädd av strö som gödslas ut med ett intervall från någon eller några 
veckor upp till ett år. En strö bädd hålls torr genom att nytt strömedel tillförs ovanpå 
det gamla. En ströbädd som "brinner", dvs. utvecklar värme under en biologisk ne d-
brytningsprocess, kallas vanligen djupströbädd,  
termisk komfort: djuren har termisk komfort inom den s.k. termoneutral a zonen. I 
denna zon kan djuren utan svårigheter upprätthålla sin värmebalans. Den termon e-
utrala zonen begränsas nedåt av den nedre kritiska temperaturen och uppåt av den 
övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en temperatur under den undre kr i-
tiska temperaturen måste djuren öka sin ämnesomsättning och äta mer foder för att 
behålla sin kroppstemperatur. Vid temperaturer över den övre kritiska temperaturen 
kommer djurens kroppstemperatur att stiga på grund av att de av fysikaliska skäl inte 
kan bli a v med sin överskottsvärme. De kritiska temperaturgränserna påverkas av en 
mängd fa ktorer såsom djurets vikt, djurets hälsa, utfodringsintensitet, lufthastighet, 
luftfuktighet, liggytor, strö, antal djur i gruppen samt djurens möjlighet till rörelse,  
tillgä nglig area: för hönsen ständigt tillgängliga areor med minst 0,3 m bredd och 
minst 0,45 m fri höjd. Redesarean får inte medräknas. För unghöns avses ständigt 
tillgängliga areor,  
totalarea: begreppet avser areor där djuren kan röra sig utan hinder, som rege l 
liggarea och gödslingsarea. Anordningar för utfodring som inkräktar på totalarean 
inräknas inte i denna såvida inte annat framgår av denna författning,   
 4 ungdjur:  nötkreatur som är högst 24 månader gamla, dock ej kalvar och dräktiga 
kvigor som har mindre ä n två månader kvar till förlossning  och växande kanin som 
är äldre än 8 veckor och högst 6 månader gammal , 
urindränerande golv: se dränerande golv,  
utegångsdjur: djur som går ute eller har möjlighet att gå ut på betesmark eller i 
rasthage halva dygnet elle r mer under den kalla årstiden då betestillväxt inte sker,  
    växande grisar: avvanda grisar med en vikt upp till ca 130 kg,  
   ätbås: bås som endast är ätplats för lösg ående djur, samt  
   övertemperatur:  skillnaden mellan förväntad och rådande, högre sta lltemperatur.  
Mått  
18 §  De mått som anges i denna författning är minsta mått och centrummått för 
normal inredning om inte annat anges. Avvikelse från föreskrivna mått kan dock 
godtas i befintliga stallar under förutsättning att följande kriterier uppfylls : 
1. djurmiljön i stallet som helhet är mycket god,  
2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöms endast ha ringa påverkan på djuret 
avseende den funktion som måttföreskriften syftar till,  
3. måttavvikelsen innebär inte någon ökad risk för skador, stress elle r ohälsa hos 
djuren, samt  
4. måttavvikelsen innebär inte att tillsynen och skötseln av djuren försvåras.  
Detsamma gäller vid förprövningspliktig ombyggnad om länsstyrelsen vid prö v-
ningen bedömer att kriterierna i punkterna 1 – 4 ovan uppfylls i stallet eft er åtgärden 
och att planlösningen i stallet är god.  
1 b § djurskyddsförordningen ska tillämpas när det gäller mått för djurkategori 
som inte är upptagen i denna författning.  
 
Fönster och belysning  
 
23 a §  Djuren ska ha tillgång till dagsljus och belysning  som stödjer deras dygn s-
rytm och beteendebehov.  
  Grisar ska under en sammanhängande tidsperiod på minst 8 timmar per dygn hållas 
i en miljö där lju sintensiteten är minst 40 lux.  
 
24 §  Djurstallar får vara försedda med andra ljusinsläpp för dagsljus än fö nster.  
  I stallar med plats för mer ä n 350 fjäderfä  ska ljus insläpp  för dagsljus vara plac e-
rade på ett sådant sätt att de ger en jämn fördelning av ljuset i djuru trymmet.  
 
25 §  Grisstallar som saknar ljusinsläpp  för dagsl jus och som var i bruk före den  
1 juli 1989 behöver inte förses med ljusinsläpp  om inte förprövningspliktig till - eller 
ombyggnad genomförs. Detsamma gäller för fjäderfästallar som var i bruk före den  
1 januari 1994.  
  I fjäderfästallar där användningen av dagsljus orsakar  djurskydds - eller djurhäls o-
problem , får dagljusliknande artificiellt ljus användas  i stället för ljusinläpp för dag s-
ljus. Ljuskällan ska i så fall kunna styras och ha en spektralprofil i vå glängdsområdet 
315 -700 nm  inkluderande  ultraviolett ljus (UVA) . 
 
26 §3  Stallar ska vara försedda med fast monterad belysning som inte förorsakar 
djuren obehag och som medger att tillsyn kan utövas utan svårigheter. I stallar för 
fjäderfä ska belysningen ge ett ljus som är flimmerfritt eller har en flimmerfrekvens 
på minst 120 Hz.  
                                                 
3 Senaste lydelse SJVFS 2014:18 . SJVFS 2010:15  
 
 5   Kravet på fast monterad belysning i första sty cket gäller inte för ligghallar,  hyddor 
och förvaringsutrymmen utomhus för kaniner  under förutsättning att tillräcklig b e-
lysning som möjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.  
 
 
2 KAP. SÄRSKILDA B ESTÄMMELSER FÖR  NÖTKREATUR  
 
Tillsyn och skötsel  
 
Allmänna råd till 2  och 4 §§ djurskyddslagen  
Kor bör alltid ges tillfälle att slicka sina nyfödda kalvar.  
Kalvar bör tidigast flyttas till en annan djurbesättning då de uppnått en m å-
nads ålder och en för rasen och åldern n ormal vikt. De bör vidare förberedas 
inför flyttningen genom att foderstaten ett par veckor dessförinnan anpassas 
till mjölkersättning, kraftfoder och hö. Avvanda kalvar som ska flyttas till a n-
nan besättning bör ha varit avvanda minst två veckor innan de f lyttas.  
Nötkreatur bör vara avhornade.  
Unga djur bör vänjas vid det djurhållningssystem de ska hållas i som vuxna.  
I besättningar där kalvar som är yngre än  2 veckor hålls i ensambox, bör  
mellanväggarna  i boxen vara tät a från boxgolvet och upp till en hö jd av 0,8 
meter.  
 
3 a §  Kalvar som är äldre än åtta veckor ska hålla s i par eller grupp tillsammans med 
andra kalvar eller andra nötkreatur.  
  Första stycket gäller inte kalvar i  anläggningar med färre än sex kalvar där det inte 
är möjligt att gruppera k alvarna på ett från djurskydds - eller djurhälsosynpunkt läm p-
ligt sätt. Kalvarna ska i så fall hållas på ett sätt som innebär att de kan ha ögonko n-
takt och beröra varandra eller andra nötkreatur . Första stycket gäller inte heller för 
enstaka kalvar  under en  kortare period o m de t är nödvändigt från djurskydds - eller 
djurhäls osynpunkt.  
 
3 b §  Andra  nötkreatur än så dana som avses i 3 a § ska hållas på ett sätt som innebär 
att de kan ha ögonkontakt och beröra varandra.  
  Första stycket gäller inte kalvar i  anläggningar med färre än sex kalvar där det från 
djurskydds - eller djurhälsosynpunkt inte är lämplig t att låta kalvarna komma i ber ö-
ring med andra kalvar eller andra nötkreatur.  Kalvarna ska i så fall hållas i samma 
utrymme som andra kalvar eller andra nötkr eatur på ett sätt så att kalvarna kan se 
dessa.  Första stycket gäller inte heller för enstaka djur under en kortare period o m det 
är nödvändigt från djurskydds - eller djurhäls osynpunkt.  
 
 
Utrymme, inredning och utrustning  
 
17 §  Endast i värmeisolerade sta llar får liggytan för nötkreatur innehålla dränerande 
golv utan ströbädd och då endast i följande fall:  
1. för kalvar som är äldre än en månad, ungdjur och vuxna handjur i boxar med 
heltäckande spaltgolv av gummi eller annat eftergivligt material,  
2. för k alvar som är över fyra månader gamla, ungdjur och vuxna handjur i boxar 
med annat heltäckande spaltgolv än vad som avses i punkt 1 och som var i bruk före 
den 30 juni 2010,   
 6 3. för ungdjur och vuxna handjur i bås där det gödseldränerande golvet ligger i 
båsets bakre del och resterande golvytor i båset har helt golv eller annan godtagbar 
liggyta på minst 80 procen t av minimilängden för kortbås,  
4. för ungdjur och vuxna djur i bås där det gödseldränerande gummispaltgolvet 
ligger i båsets bakre del och resteran de liggytor i båset har helt golv med gumm i-
matta eller motsvarande på minst 80 procent av minimilängden för kor tbås. 
 
24 §  Mekaniskt ventilerade stallavdelningar me d kalvar ska vara utrustade med  
larmanordning som varnar för:  
1. övertemperatur,  
2. strömav brott och  
3. fel på larmanordningen.  
Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betry g-
gande sätt . 
Utrustningen ska  kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny o m-
gång djur.  
I stallavdelningar där kalvar hålls tillsa mmans med kor behöver dock larmanor d-
ningen enbart larma för övertemperatur.  
  Första och fjärde  stycket gäller inte om nödventilationen  fungerar autom atiskt vid 
övertemperatur i avdelningar där k alvar hålls tillsammans med kor, under förutsät t-
ning att nödv entilationen har en kapacitet som säkerställer djurens hälsa och välb e-
finnande . 
 
Mått  
 
36 §  Minsta mått i utrymme vid  individuell hållning av kalv ar i box eller hydda 
anges i tabellen nedan.  
 
Tabell 2  
 Högsta vikt,  
kg Längd,  
m Bredd,  
m 
Kalvar  60 1,20 1,00 
Kalvar  90 1,40 1,10 
 
 
36 a §  Vid individuell hållning av kalvar i hydda ska kalven ha ständig tillgång till 
yta utomhus. Denna yta ska minsta ha de mått som framgår av tabellen nedan.  
Tabell 2  a 
 
 Högsta vikt,  
kg Längd,  
m Bredd,  
m 
Kalvar  60 1,20 1,00 
Kalvar  90 1,40 1,10 SJVFS 2010:15  
 
 7  
37 §  Minsta utrymme i gemensambox utan lig gbås eller foderliggbås anges i  
tabellen nedan.  
 
Tabell 3  
 
 Högsta 
vikt,  
kg Boxar med e n-
bart gödseldr ä-
nerande golv,  
m2/djur  Övriga  boxar  
m2/djur  
Liggarea 4) 5) Totalarea 5) 
Kalvgömma  1)   0,9 0,9 
Kalvar  60  1,00 1,50  
Kalvar  90 1,50 1,20 1,70 
Kalvar  150 1,50 1,50 2,20 
Ungdjur  250 1,80 2,00 2,90 
Ungdjur  400 1,90 2,60 3,70 
Ungdjur  600 2,30 3,10 4,40  
Ungdjur  > 600  2,60 3,40 4,80  
Dikor 2) och 
sinkor    3,40 3) 4,80  
Mjölkkor och  
Amkor 2)   6,00 3) 8,50  
1)  För kalvar enligt 19 §.  
2)  Inklusive kalvar upp till 3 månaders ålder.  
3)  Exklusive utrymme för kalvgömma.  
4)  Avser även minsta utrymme i ligghall utan utfodring.  
5)  Avser även minsta utrymme i ligghall med u tfodring . 
  
 8 38 §  Minsta utrymme i bås anges i tabellen nedan.  
 
Tabell 4  
 
Högsta  
vikt,  
kg Långbås  
Liggbås 2) Kortbås 1) 
Foderliggbås  
Fångbås  Ätbås  
Längd, 
m Bredd, 
m Längd, 
m Bredd, 
m Längd, 
m Bredd, 
m 
Kalvar 3) 60 1,20 0,60      
Kalvar 3) 90 1,40 0,65 1,10 0,65    
Kalvar 3) 150 1,50 0,80 1,20 0,80    
Ungdjur  250 1,70 0,90 1,30 0,90    
Ungdjur  
Vuxna djur  400 1,90 1,00 1,50 1,00    
Ungdjur  600 2,00 1,10 1,60 1,10    
Ungdjur  > 600  2,10 1,20 1,70 1,20    
Vuxna djur  500 2,00 1,10 1,60 1,10    
Vuxna djur  650 2,20 1,20 1,70 1,20 1,60 0,80  
Vuxna djur  > 650  2,30 1,25 1,80 1,25 1,65 0,80  
1)  För kortbås med begränsning framåt (s.k. mellanbås) ska avståndet mellan b e-
gränsning och båspallens bakkant, mätt 1 m över båspallen, vara lika med båsläng d-
en för långbås.  
2)  Båset ska va ra 0,30 m längre om båsavskiljaren och frontväggen hindrar djuret 
från att föra huvudet åt sidan eller framåt när det reser sig.  
3)  Att kalvar inte får hållas bundna framgår av 3 §.  
 SJVFS 2010:15  
 
 9 41 §  Mått för dränerande golv anges i tabellen nedan.  
 
Tabell 6  
 
Djur kategori  Högsta  
vikt, kg  Största  
spaltöppning,  
mm Största andel  
öppning 2), 
% 
Gödseldränerande 
golv 1)  
 Kalvar  90 25 28 
Ungdjur  400 30 28 
Ungdjur  > 400  35 28 
Vuxna djur   35 28 
Gödseldränerande  
gummispaltgolv i  
bås 1) Vuxna djur  
Ungdjur   30 36 
Urindränerande  
golv Alla  15 35 
1)  När spaltgolv används i bås ska stavarna placeras vinkelrät mot båsets längdrik t-
ning.  
2)  För dränerande spaltgolvskassetter av betong får material som förbinder stavarna 
inte räknas med vid beräkning av andelen öppning.  
 
3 KAP. SÄRSKILDA BES TÄMMELSER FÖR GRISAR  
Utrymme, inredning och utrustning  
16 §  Mekaniskt ventilerade stallavdelningar för grisar ska vara utrustade med lar m-
anordning som varnar för  
1. övertemperatur,  
2. strömavbrott,  
3. fel på larmanordningen, och  
4. fel på frånluftsfläktar för minimiventilation och gödselgasventilation.  
   Larmanordningen ska vara utformad så att larmet uppmärksammas på ett betry g-
gande sätt.  
   Utrustningen ska kontrolleras regelbundet och före varje insättning av en ny o m-
gång djur.  
   Första stycket gäller inte om nödventilationen  fungerar automatiskt vid övertemp e-
ratur och vid strömavbrott i avdelningar med plats för högst ; 
a) 30 digivande suggor med  smågrisar , 
b) 330 avvanda grisar upp till  35 kg,  
c) 150 slaktgrisar , eller  
d) 100 övriga grisar .  
 10 Mått 
 
19 §  Minsta utrymme per djur i hyddor eller boxar utan liggbås eller foderliggbås för 
vuxna djur anges i tabellen nedan.  
 
Tabell 7  
 
 Ströad liggbox 1) Ströbäddsbox  Minsta  
boxsida  
m           Liggarea 3) 
m2 Totalarea  4) 
m2 Totalarea  
m2 
Galt         6            7 2)           7  
Digivande sugga  4 5) 6)  6 5) 6)  7  
Sinsugga  < 6 djur / grupp  1,1 2,48 2,5 2,4 
6-39 djur / grupp  1,1 2,25 2,5 2,8 
≥ 40 djur / grupp  1,1 2,05 2,5 2,8 
Dräktig 
gylta  < 6 djur / grupp  0,9 1,81 enligt 21 §  2,4 
≥ 6 djur / grupp  0,9 1,64 enligt 21 §  2,8 
1)  En box eller hydda får inte inom angiven area vara utformad på ett sådant sätt att 
svårigheter uppstår för djuren att vända sig i boxen, hyddan eller avgränsad gödse lgång.  
2)  10 m2 om betäckning sker i boxen.  
3)  Liggarean får inte vara försedd med dränerande golv på annat sätt än vad som fra mgår 
av 10 §.  
4) Ätbås får inräknas i totalarean under förutsättning att funktionen i boxen inte p åverkas 
negativt.  
5) Fodertråg  får inräknas i arean under förutsättning att funkti onen i boxen inte p åverkas 
negativt.  
6) Upp till 0,5 m2 av angiven area  får i anslutning till boxväggarna göras otillgänglig för 
smågrisarna.  
 
 SJVFS 2010:15  
 
 11 19 a §  Minsta utrymme i gemensambox med foderliggbås anges i tabellen n edan. 
Tabell 7  a 
 
 
Djurkategori   
Total area 1) 
per djur, m2 Gångbredd 
Mellan båsrad och 
vägg, m Mellan två bå s-
rader, m 
Gylta eller liten sugga  2,52 2,60 2)  3,00 
Normalstor eller stor 
sugga  2,94 2,80 3) 3,00 
 
1)  Foderliggbås får inräknas i totalarean.  
2)  I boxar med högst 20 foderliggbå s får gångbredden minskas till 2,00 m om grisarna 
har ständig tillgång till en sammanhängande rektangulär yta fri från hinder med en 
minsta area på 9,60 m2 och med en kortaste sida på minst 2,40 m.  
3)  I boxar med högst 20 foderliggbås får gångbredden mins kas till 2,20 m om gr isarna 
har ständig tillgång till en sammanhängande rektangulär yta fri från hinder med en 
minsta area på 11,75 m2 och med en kortaste sida på minst 2,80  m.  
 12 4 KAP. SÄRSKILDA BES TÄMMELSER FÖR FÅR  
Mått  
 
11 §  Minsta utrymme i gemensambox  anges i tabellen nedan.  
 
Tabell 13  
 Högsta vikt,  
kg Liggarea 2), 3) 
m2 Totalarea 3), 
m2 
Lamm >15 kg  30 0,35 0,5 
Lamm  >30 0,7 1,0 
Vuxet djur  65 0,85 1,2 
Vuxet djur  >65 1,0 1,4 
Dräktig tacka 1)  1,2 1,7 
Tacka med lamm <15 kg  65 1,2 1,7 
Tacka med lam m <15 kg  >65 1,35 1,9 
1)  Avser dräktig tacka som har mindre än två månader kvar till förlossning.  
2)  Avser även minsta utrymme i ligghall utan utfodring  samt minsta utrymme i lig g-
hall där den enda utfodring som sker  innebär att djuren utfodras samtidig t med enbart  
kraftfoder.  
3)  Avser även minsta utrymme i ligghall med annan utfodri ng än sådan som anges i 
fotnot 2 . 
 
 
6 KAP. SÄRSKILDA BES TÄM MELSER FÖR VÄRPHÖNS OCH UNGHÖNS  
 
Utrymme, inredning och utrustning  
 
8 §  Vid förprövningspliktig ny -, till- eller o mbyggnad av ett stall med gödseldrän e-
rande golv ska stallet ha mekaniskt utgödslingssystem som medger att regelbunden 
utgödsling kan ske under det gödseldränerande golvet.  
  Första stycket gäller inte för envåningssystem för föräldradjur i slaktkycklingpr o-
duktionen  där det gödseldränerande golvet motsvarar högst 1/3 av hönsens tillgän g-
liga ar ea. 
 
 Allmänna råd till 6 kap. 9  § 
 Stallar med gödseldränerande golv  som inte omfattas av kravet på m e-
kanisk utgödsling enligt 8 § bör ha utgödslingssystem som medger  att 
regelbunden utgödsling kan ske under det gödseldrän erande golvet.  SJVFS 2010:15  
 
 13   Utgödsling under gödseldränerande golv bör ske minst 2 gånger per 
vecka.  
 
Mått  
 
22 §  Utrymme för unghöns i bur anges i tabellen nedan . 
 
Tabell 20  
 
Ålder,  
veckor  Burarea1) 
Högsta 
antal 
djur/m2 Burhöjd2), 
m Utrymme  
vid rakt  
fodertråg,  
mm/djur  Vatten  
Högsta 
antal 
kycklingar/  
nippel, st  Högsta antal 
burvåningar,  
st Minsta sit t-
pinnelängd,  
mm/djur  
3 90 0,25 20 15 4 20 
6 60 0,38 42 8 3 40 
15 30 0,38 50 8 3 65 
18 25 0,38 60 8 3 100 
1)  I minimiarea får inte inräknas yta under gödse ldeflektor som inkräktar mer än  
0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från burens front.  
2)  Lägsta höjd inom föreskriven golvarea.  
 
 
Ikraftträdandebestämmelser  
 
Dessa föreskrifter träder i kraft den XX XXXX  2014. De allmänna råden ska gälla 
från samma tidpunkt. Dock gäller att:  
- 1 kap. 26 § första stycket avseende ljus i fjä derfästallar träder i kraft den  
1 jan 201 6,  
- 2 kap. 3 b  § avseende besättningar som den XX XXXX  2014 håller endast ett nö t-
kreatur, träd er i kraft vid den tidpunkt när det djuret lämnar produktionspla tsen,  
- 2 kap. 3 b  § avseende andra nötkreatur än kalvar, 2 kap. 36 § avseende hyddor ,  
2 kap. 36 a §  och 4 kap. 11 § not 3  till tabellen  träder i kraft den 1 april 2015,  
- 6 kap. 5  § träder  i kraft den 1 januari 2019,  
- 6 kap. 6 § samt  6 kap 22 § avseende minsta sittpinnelängd för unghöns i bur, tr äder 
ikraft den 1 januari 2017 .  
 
 
 
 
 
LEIF DENNE BERG   
 
XXXXX XXXXX   
 (Avdelningen för djurskydd och hälsa)