Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
„Měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z jaderných zařízení, ze 
zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikaci radioakt ivních 
materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku 
výpustí“ – moduly pro diskontinuální měření aktivity nebo objemové aktivity vzorkováním, 
vyžadující specifické zkušební postupy jsou v  ČR uváděny na  trh a d o provozu podle zákona č. 
505/1990 Sb. o metrologii, ve znění pozdějších předpisů.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
tato měřidla . Předpis stanovuje dále zkoušky pro účely  schválením typu a ověřování.  
 (Konec manažerského shrnutí.)  
 
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
 Telefon: 545 555 414  
 
 
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci 
stanovování metrologických a technick ých požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při 
schvalování typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o 
metrologii, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a  
následujících zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), 
zahájil z moci úřední dne 26. 2. 201 6 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává 
tento:  
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C072-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel:  
 
 „Měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z  jaderných 
zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikaci 
radioaktivních materiálů a z  úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zát ěže 
okolí v  důsledku výpustí“ – moduly pro diskontinuální měření aktivity neb o objemové aktivity 
vzorkováním, vyžadující specifické zkušební postupy   
 
 Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
2 1   Základní pojmy  
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1) a následující:  
1.1  
vzorek  
pro potřeby  tohoto dokumentu se jedná o materiální  součást měřeného média, která nese 
reprezentativně charakteristickou vlastnost tohoto média vyžadovanou pro měření. Vzorek je buď ve 
formě části tekutiny (typicky kapalné vzo rky), nebo vhodného prostředku s  navázanou částí média 
(vzorky pevných částic neb o aerosolů ze  vzdušniny  navázané na mechanickém filtru, nebo 
specifi ckých materiálů absorbovaných do vhodných absorbátorů, typicky převážně plynné formy  
s obsahem jódu, vodíku nebo uhlíku). Změřením vzorku je s  dostačující přesností určena tato vlastnost 
média (s ohledem na pr oporci množství média prošlého odběrovým zařízením k  celkovému množství 
média). Pro potřebu tohoto dokumentu je vlastností míněna aktivita nebo specifická (objemová, 
hmotnostní) aktivita média. M édiem je zde vzduch (vzdušnina) nebo vo da. Vzorek pro potřeby 
stanovení vlastnosti média může být měřen celistvý, nebo po částech, nebo může být podroben další 
(chemické) an alýze.  
1.2  
odběrové zařízení vzorků  
modul měřicí sestavy. Musí být přesně identifikovatelný a pro potvrzení jeho funkčnos ti je 
vyžadována samostatná evaluace podle předeps aných požadavků. Je určeno pro odběry vzorků tekutin 
pro potřeby stanovení aktivity ve výpustech zařízení nebo v  životním prostředí, kde je předepsán 
specifický postup odběru. Odebíraná část média může mít různou chemickou formu a pro potřeby 
odběru může v  odběrovém zařízení tuto formu zm ěnit.  
POZNÁMKA  Odběr může být spojitý nebo nespojitý. Odběrové zařízení musí obsahovat měřidlo skutečně 
proteklé tekutiny s  tím, že indikace měřidla může být dostupná na vz dáleném indikačním zařízení.  
1.3   
indikační zařízení  
část měřidla, která zobrazuje výsledky měření  průtoku nebo prošlého obj emu (případně hmotnosti 
prošlého média)  buď nepřetržitě , nebo na v yžádání  
1.4    
zabudované odběrové zařízení  
odběrové zařízení in stalované v obvodu měřeného média. P okud je vzorek odebírán z jiného místa, 
než místa instalace měřidla, musejí se při zkouškách brát v  úvahu vlastnosti tohoto obv odu (přívodní 
potrubí).  
1.5    
řízený odběr vzorku  
rychlost průtoku média je řízena podle spe cifických požadavků na odběr vzorku  
1.6    
proporcionální odběr  
                                                      
1)   TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeo becné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veře jně dostupného na www.unmz.cz.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
3 odběr vzorku je řízen tak, aby průtok byl úměrný nějaké proměnné vel ičině (např. průtok odběrovým 
zařízením je úměrný průtoku vzdušniny ventilačním komínem). Faktor pr oporcionality je během 
měřicího cyklu konstantní.  
1.7    
konstantní odběr  
odběr vzorku je řízen tak, aby průtok byl časově nezávislý  
1.8    
účinnost záchytu  
pravděpodobnost, že definovaná entita z  média, procházející odběrovým zař ízením, se stane součástí 
vzorku  
1.9    
záchytné m édium  
mechanický filtr nebo patrona  s absor pčním materiálem  nebo kyveta s absorbující kapalinou . Pokud je 
vzorek proporčně odebraná část zkoumaného média (obvykle kapaliny), ukládá se př ímo do vhodné 
nádoby.  
1.10  
aerosoly   
suspenze pevných nebo kapalných částic ve vzduchu nebo plynu  
1.11  
aerodynamický  ekvivalentní  průměr  (aerodynamic  equivalent  diameter)  
průměr koule s  jednotkovou hustotou mající stejnou rychlost gravitačního usazování jako daná částice  
1.12  
střední aerodynamický průměr aktivity  (activit y median aerodynamic diameter (AMAD))  
aerodynamický průměr částic, pro který je 50  % aktivity částic spojeno s  rozměry menšími (nebo 
většími) než tento průměr  
2   Metrologické požadavky  
2.1   Řízení  průtoku média  
Odběrové zařízení s  řízeným odběrem musí u možnit průchod měřeného média, sledovat, případně řídit 
rychlost odběru vzorku v  celém měřicím rozsahu. Vlastnosti média, způsob a rozsah řízení průt oku či 
odběru, vlastnosti okolního prostředí a další požadavky na spolehlivý provoz musí stanovit výrobce. 
Vzhledem k  velkému možnému rozsahu těc hto ovlivňujících podmínek jsou tyto podmínky  
a povolené tolerance závislé na dohodě výrobce a uživat ele. 
2.2   Stanovené pracovní podmínky  
Výrobce musí určit druh měřeného média, jeho provozní podmínky, zejména tepl otu, tlak a povolený 
obsah nehomogenit (pevné částice, aerosol, bubliny, chemické složení). V ýrobce musí určit i způsob 
odběru vzorku a požadované fyzikální a chemické vlastnosti média i odeb írané části média.  
2.3   Měřicí rozsah  
Výrobce musí stanovit rozsa h průtoku média, v  němž je odběrové zařízení funkční , a případné 
chybové odezvy, pokud je průtok mimo tento rozsah. Výrobce musí určit způsob indikace množství 
proteklého média (objem, v  případě plynů včetně hodnot stavových veličin , nebo jeho hmo tnost).  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
4 2.4   Nejv ětší dovolená chyba  
Nejv ětší dovolená chyba indikace proteklého objemu  závisí na účelu vzorkování a způsobu odb ěru 
vzorku. Výrobce musí stanovit nejv ětší dovolenou  chybu pro každý z  předpokládaných účelů použití.  
Zvláštní pozornost musí být věnová na možnému ovlivnění měření zanášením odběrových tras 
(instalovaná měřidla), filtrů, ventilů a vyloučení takto vzniklých dodatečných chyb.  
3   Technické požadavky  
3.1   Mechanické vlastnosti  
Mechanické vlastnosti musí umožnit spolehlivý chod odběrového zař ízení po celou dobu 
předpokl ádaného provozu. Musí umožnit pohodlnou výměnu záchytného  média , aniž by došlo 
k znehodnocení vzorku. Při výměně záchytného  média  nesmí být ovlivněno měření množství 
proteklého média.  
3.2   Čerpadlo  
Čerpadlo  je významným prvkem řízení průtoku odběrovým zařízením. Jeho provedení musí umožnit 
trvalý a spolehlivý provoz pro použití, pro které je určeno. Pokud je průtok řízen ovládáním motoru 
čerpadla, musí být vhodnou konstrukcí vyloučen vliv rušivých signálů na řízení (např. impuls y 
v napájecí síti nebo rušení při bezdrátovém spojení). Musí být zajištěno, aby čerpadlo nebylo 
přetěžováno a zv ýšením teploty neovlivňovalo fyzikální vlastnosti média.  
Pokud je čerpadlo jako pomocný prvek instalováno mimo odběrové zařízení, musí spolehli vě zajistit 
dostatečný přísun média v  každém režimu vzorkování.  
Výrobce musí specifikovat vlastnosti média, pro které je čerpadlo vyhovující (speciálně obsah 
pevných částic nebo jiných nehomogenit). Při použití vzorkovacího zařízení musí být brán ohled na  
tuto specifikaci.  
3.3   Napájení  
Odběrové zařízení může být napájeno z  elektrické sítě nebo z  interního zdroje. Pro některá obzvláště 
významná použití (jaderné elektrárny ap.) jsou požadavky na napájení součástí bezpečnostních 
předp isů. Napájení ze sítě n esmí ovlivnit přesnost měření mimo povolenou mez při 
předpokládatelných p oruchách sítě, interní napájení musí umožnit provoz po celou dobu periody mezi 
termíny údržby (v ýměny sběrného média).  
3.4   Instalace  
Instalace musí umožnit reprezentativní odběr mé dia. Musí být zaručena stálá prostupnost média celou 
trasou až po odběrové zařízení. Instalace nesmí měnit vlastnosti provozního média.  
3.5   Řízení průtoku  
Průtok média odběrovým zařízením musí být v  každém okamžiku provozu řízen tak, aby byl zajištěn 
požadavek reprezentativnosti. Pokud to není možné, musí zařízení přejít do poruchového stavu (hlásit 
poruchu a případně přerušit odběr).  
3.6   Mechanismus záchytu vzorku  
Účinnost záchytu do sběrného média musí být v  každém okamžiku známá. Pokud jde o mechanic ký 
záchyt, musí být zvolen o odpovídající záchytné médium (typ filtru), které zachytí částice 
předpokl ádaného rozměru a složení. Pokud jde o chemickou sorpc i, musí být zvolen takový typ náplně 
(kazety), který vyhovuje předpokládanému chemickému složení zadr žované entity a zaručuje 
dostatečnou čas ovou stabilitu sorbentu i zadržené entity po celou dobu odběrového cyklu až do 
dokončení měření od ebraného vzorku. Pokud je zadržovaná entita před zadržením chemicky upravena Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
5 (chemickou rea kcí), musí být zajištěna ko nstantní účinnost této reakce po celou dobu odběrového 
cyklu. Chyby způs obené změnou účinnosti záchytu nesmějí převýšit největší dovolenou chybu 
v celém postupu vzorkování, tran sportu a měření.  
3.7   Odolnost zařízení vůči vnějším vlivům  
Rozsah a druh vněj ších vlivů a stupeň odolnosti vůči nim je určen dohodou mezi výrobcem  
a zákazn íkem.  
3.8   Elektromagnetické prostředí  
Odběrová zařízení jsou zpravidla určena pro  třídu elektromagnetického prostředí E2 ( průmyslové 
prostředí ). Podle požadavků zákazníka může  být definováno prostředí i jiné: v ýrobce  však musí 
definovat příslušnou třídu, pro kterou je žádáno schválení typu, před zahájením zkouš ení. 
Zařízení  musí být schopn o odolat dále uvedeným ovlivňujícím elektromagn etickým podmínkám , a to:   
    elektrostati ckým výboj ům; 
    vyzařovan ým vysokofrekvenční m elektromagnetick ým polím; 
    rázům ; 
    rychl ým elektrick ým přechodov ým jevům (skupin ám impulzů ). 
3.9   Bezpečnost měřidla  
Odběrové zařízení musí být navrženo a instalováno tak, aby nemohlo ohrozit osoby , které se pohyb ují 
v přímé blízkosti zařízení . Zařízení musí být instalováno tak, aby nebyl možný neautorizovaný př ístup 
k uloženým parametrům řízení průtoku. Měřidlo celkového množství proteklého média se musí 
zastavit na konečné hodnotě při jakémkoliv v ýpadku odběru.  
4   Značení měřidla  
4.1   Značení na měřidle  
Na měřidle musí být umístěn výrobní štítek, obsahující alespoň následující  údaje:  
a) typ a výrobní číslo,  
b) v případě vnějšího napájení i napájecí napětí,  
c) značka schválení typu.  
Po instalaci v  systému měření nemusí být tyto značky běžně př ístupné.  
4.2   Umístění úřední značky  
Úřední značka se umístí tak, aby byla viditelná při zběžné kontrole . Přípustné je umístění vedle 
výrobního štítku, na ploše indikačního zařízení nebo v  místě instalace mimo pří stroj tak, aby bylo 
jednoznačně zřejmé, že značka souvisí s  instalovaným měřidlem.  
5   Schvalování typu měřidla  
Při schvalování typu se provádějí tyto zkoušky:  
 vnější prohlídka ; 
 zkouška stálosti nastaveného průtoku média ; 
 zkouška správnosti řízení průtoku média ; 
 zkouška odezvy na zvýšený odpor protékajícího média (zvýšení tlakového rozdílu na filtru) ; Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
6  zkouška těsnosti ; 
 kontrola správnosti měření proteklého množství média ; 
 kontrola účinnosti  vzorkování ; 
 kontrola účinnosti chemické úpravy (pokud je součástí o dběrového zařízení) ; 
 zkouška odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí (klimatické testy) ; 
 zkoušky elektromagnetické odolnosti a vlivu napájení . 
5.1   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce se posuzují:  
 úplnost technické dokumentace  
 úplnost a stav odběrov ého zařízení podle dodané technické dokumentace  
5.2   Podmínky zkoušek při schvalování typu  
Zkoušky prováděné při referenčních podmínkách musejí být prováděny za  následujících podmínek 
(normální zkušební podmínky):  
 doba náběhu ≥30 minut , 
 okolní teplota 18 –22 °C, 
 relativní vlhkost vzduchu 50 –75 % , 
 tlak vzduchu 86 –106 kPa , 
 napájecí napětí UN ±1 % , 
 průtoková rychlost vzorkování – jmenovitá průtoková rychlost ±5 % , 
 ovládací prvky nastaveny pro normální provoz . 
5.3   Základní funkční zkoušky  
5.3.1   Zkouška stál osti nastaveného průtoku média  
Do okruhu průtoku tekutiny (měřeného média) je připojeno zařízení pro měření objemu nebo 
průtokoměr kalibrovaný pro dané měřicí podmínky a mající přesnost lepší než 2 % ( k = 2). Pokud je 
médiem kapalina, lze stanovovat průtok  pomocí odběru do odměrných nádob nebo stan ovovat 
množství pr oteklé (vzorkované) kapaliny vážením.  
Spustí se průtokové čerpadlo a po době náběhu 30 min ut se měří průtok po 1, 5, 10 a 100 hodinách. 
Místo průtoku lze odečítat množství odebraného média (sběrn é médium). Odečtené hodnoty se nesmí 
lišit od jmenovitého pr ůtoku nebo předepsaného množství sběrného média o více než 5 %. 
5.3.2   Zkouška správnosti řízení průtoku média  
Odběrové zařízení se připojí do potrubí před vstup zkoušeného média a na vstup řízen í průtoku se 
připojí řídicí signál (řídicí signál záleží na konstrukci odběrového zařízení, buď jsou zabudovány 
svorky pro analogové řízení, nebo řízení probíhá digitálně vstupem do řídicího počítače). Zkouška se 
provádí podle postupu v  5.3.1. Řídicí signá l se nastaví tak, aby průtok byl na spodní hodnotě měřicího 
rozsahu odběrového zařízení a pak alespoň v  dalších 8 bodech po horní mez měřicího rozsahu. 
Rozložení zkušebních bodů musí být rovnoměrné(tak, aby v  každé čtvrtině měřicího rozsahu byly 
umístěny a lespoň dva kontrolní body).  Naměřené hodnoty okamžitého průtoku vzorkovacím zařízení 
nebo množství odebraného sběrného média je porovnáno s  předepsanými hodnotami (pokud není 
dohodnuto mezi výrobcem a odběrat elem jinak, jsou předepsané hodnoty proporcionál ní vůči řídicí 
veličině). Rozdíl hodnot v  každém bodě nesmí být větší než 10 % . Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
7 5.3.3   Zkouška odezvy na zvýšený odpor v  odběrové trase (úbytek tlaku na filtru)  
Tato zkouška se provádí pouze u odběrových zařízení v  plynu (vzdušnině). Účelem této zkoušky j e 
stanovení zvýšení poklesu tlaku na filtru způsobující 10% snížení od jmenovité průtokové rychlosti 
vzduchu při normálních podmínkách. Přijatelný minimální pokles tlaku, který může způsobit 10% 
snížení od jmenovité průtokové rychlosti, musí být dohodnut m ezi výro bcem a uživatelem.  
Průtokoměr se vloží před mon itor a nastavitelný omezovač (například ventil) mezi průtokoměr a vstup 
monitoru. Kalibrované tlakové čidlo je umístěno za sběrným médiem v  bodě stanoveném výrobcem, 
aby se měřil pokles tlaku v  monitor u způsobený průtokem vzduchu.  
Jmenovitá průtoková rychlost se měří při jmenovitém poklesu tlaku ve sběrném médiu, pak se 
nastavitelný om ezovač nastaví tak, aby se dosáhlo střední hodnoty průtokové rychlosti 10  % pod 
jmenovitou průtokovou rychlostí při norm álních zkušebních podmínkách. V  těchto podmínkách se 
měří konvenčně pravá hodnota průtokové ryc hlosti vzorkování.  
Při těchto podmínkách musí měřený pokles tlaku a průtoková rychlost vyhovovat požadavkům.  
5.3.4    Zkouška úniku vzduchu  
Únik vzduchu nebo plyn u zařízení před měřičem průtokové rychlosti musí být menší než 5  % 
jmen ovité průtokové rychlosti.  
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové ryc hlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1  %. Jeden měřič se umístí před z ařízení a druhý po směru toku za držák 
filtru nebo jiné záchytné zař ízení a  bezprostředně před měřič průtokové rychlosti vestavěný v  zařízení. 
Provede se série deseti následných měření ve vhodných časových intervalech. Střední hodnoty 
průtokových rychlostí měřených vpředu a  vzadu se nesmí lišit více než o 5  % během normálního 
vzorkovacího obd obí. Pokud je třeba , provedou se korekce na rozdíly tlaku vzduchu.  
POZNÁMKA  Tuto zkoušku lze nahradit zkouškou těsnosti zařízení. V  utěsněném zařízení s e zvýší tlak vzduchu a na 
vhodném tlakoměru se sleduje pokles tlaku po dobu alespoň 10 minut. Výpočtem z  množství uzavřeného a uniklého vzduchu 
se určí skutečný únik vzduchu při daných podmínkách. Hodnota nesmí překročit 1 % pr ůtoku při běžných podmínkách.   
5.3.5    Zkou ška správnosti měření proteklého množství média  
Pokud vzorek je částí měřeného média (týká se kapalin, jejichž odebraná část tvoří přímo vzorek), 
musí měřidlo počítat celkové proteklé médium. Odchylka správnosti měření proteklého média nesmí  
překročit 10 %.  
Postup je stejný jako v  čl. 5.3.2. Pokud je průtok řízen, musí být zkouška provedena v  obou mezních 
bodech a alespoň v  dalších sedmi  bodech měřicího rozsahu. Pokud je zkoušeným médiem plyn 
(vzdušn ina), musí být bráno v  potaz vyhodnocení st avových veličin (objem v  aktuálních podmínkách, 
za sta ndardních podmínek, nebo vyhodnocení hmotnosti prošlého plynu).  
5.3.6   Účinnost  vzorkování  (pro plynnou formu média)   
Požadavky  
Účinnost sběru se nesmí lišit více než o 10  % hodnoty stanovené výrobcem pro danou velikost částic.  
Velikost částic  
Průměr částic a  rozsah velikostí používaných při měření účinnosti sběru vzorkovacího systému musí 
být dohodnut mezi výrobcem a  uživatelem, například v  závislosti na průměru monitorovaných 
aerosolů, účinnost s běru filtračního média v  závislosti na velikosti částic atd.  
Typy aerosolů  
Pro použití při zkouškách účinnosti sběru jsou vhodné různé typy aerosolů, například:  
 neradioaktivní aerosoly s  částicemi obsahujícími fluorescenční indikátor ; 
 neradioaktivní aerosoly ob sahující latexové nebo polystyrénové kuličky ; Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
8  radioaktivní aerosoly.  
Zkušební metoda  
Účinnost sběru se zkouší přivedením vzorku vzduchu obsahujícího částice s  vhodným středním 
aerodynamickým průměrem na přívod vzorkovacího potrubí. Rozdělení částic může bý t s malou  
geom etrickou standardní odchylkou. Vzorkovací zařízení pracuje při normálních zkušebních 
podmínkách, například průtokové rychlosti.  
Po odstavení vzorkovacího zařízení se stanoví množství aerosolu sebraného na vzorkovacím médiu. 
Dále se také stano ví celkové množství aerosolu na přívodu monitoru. To se provede nezávislým 
měřením vzorkovaného množství aerosolu nebo stanovením:  
 množství aerosolů sebraného na vnitřních plochách přívodního potrubí a  dalších plochách 
vzduchového o kruhu před sběrným médie m, 
 množství aerosolů za sběrným médiem.  
Stanovení účinnosti vzorkování  
Účinnost vzorkování ( Em) monitoru se vypočítá:  
100
TM
mCCE
 (1) 
kde CM  ......  je množství usazené na sběrném médiu;  
 CT  .......  celkové množství aerosolu, které během zkoušky vstoupilo do monitoru.  
Doporučuje se, aby bylo celkové množství aerosolu ( CT) stanoveno alternativní metodou jako střední 
hodnota získaných hodnot. Tyto metody zahrnují měření koncentrace aerosolů, které vstupují do 
přístroje, pomocí různých měřicích technik, napřík lad spektrofotometr, analyzátor částic, referenční 
vzorkování atd.  
Pokud je celkový vzorkovaný aerosol stanoven pomocí celkové sebrané hmoty v  monitoru, pak 
celkové mno žství aerosolu ( CT) (aktivita, hmotnost nebo počet částic) je:  
D U M T CCCC 
 (2) 
kde CU   ......  je množství uvolněné zpět z  vnitřních povrchů vzduchového okruhu před sběrným 
médiem;  
 CD   ......  množství usazené za sběrným médiem.  
5.3.7   Zkou ška účinnosti chemické úpravy  
Tato zkouška se týká pouze odběrových zařízení vzorků, u nichž před zách ytem nebo sběrem vzorku 
dochází k  chemické změně části média.  
Účinnost chemické úpravy a záchytu upraveného vzorku stanoví výrobce. Odchylka této účinnosti od 
deklarované hodnoty nesmí překročit 10 %.  
Postup zkoušky závisí na chemické formě odebrané části média a změněné chemické formě. Lze 
použít dv a postup y: 
1)  Prvotní chemická sloučenina značená standardizovaným množství měřeného (nebo 
analogického) radionuklidu je aplikována do vstupního potrubí odběrového zařízení (nebo jeho 
dílu, zajišťujícího chemic kou změnu). Přímým měřením záchytného média se stanoví účinnost 
změny chemického sl ožení i záchytu.  
2)  Neaktivní prvotní chemická sloučenina je aplikována do vstupního potrubí odběrového zařízení 
(nebo jeho dílu, zajišťujícího chemickou změnu). Chemickou analýzou záchytného média se 
stanoví účinnost změny a záchytu. Případně ve výstupním potrubí (nebo na výstupu dílu, 
zajišťujícího ch emickou změnu) se chemickou analýzou stanoví obsah zůstatkové prvotní Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
9 sloučeniny. Účinnost zách ytu v  takovém případě se stan oví chemicky nebo chemickým 
posouzením nezávisle na této zkoušce.  
5.3.8   Zkou ška odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí  
Tyto zkoušky se provádějí v  klimatizační komoře s  otevřeným okruhem, pokud je médium plyn 
(vzdušnina), s  uzavřeným okruhem , pokud je  médiem kapalina.  
Protože odběrové zařízení může být použito v  různém prostředí, je rozmezí pracovních podmínek 
určeno výrobcem . 
Zařízení je umístěno do klimatizační komory a uvedeno do provozního stavu. Klimatické podmínky 
jsou nastaveny podle odst. 5.2. Průtok média se nastaví na provozní hodnotu. Pokud je průtok řízen, 
nastaví se hodnota do spodní třetiny měřicího rozsahu.  
a)  Nastavená hodnota se udržuje nejméně 4 hodiny, a pak je proveden potřebný počet hodnot 
odečtu průt oku. Pro stanovení průtoku se použije interní měřidlo protečeného množství. Pokud 
je zařízení určeno pro vzorkování kapaliny a neobsahuje měřidlo průtoku, je nutné použít 
externí měřidlo průtoku nebo pr oteklého množství.  
b)  Teplotní zkoušky  
Poté se nastaví spodní mez provozních teplot  a změna teploty tak, aby rychlost změn nebyla 
větší než 10  °C za hodinu. Po dosažení nastavené teploty se postupuje podle článku 5.3.5.   
Teplota klimatizační jednotky se nastaví na horní provozní mez se změnou teploty nejvýše  
10 °C za hodinu. Po dosažení  stabilní teploty se pokračuje analogicky podle odstavce a).  
Rozdíly v  průtoku při mezních teplotách proti normálním zkušebním podmínkám nesmí 
překročit 10  %. 
c)  Zkouška odolnosti při změně vlhkosti vzduchu  
Tato zkouška se provádí pouze v  případě, kdy lze  očekávat významnou citlivost zařízení na 
vlhkost.  
Zkouška se může provádět při teplotě +35  °C a relativní vlhkosti vzduchu 90 % . Povolená 
odchylka 10 % údaje je dodatečná k  povolené odchylce způsobené samotnou teplotou.  
5.3.9   Napájení  
Při změně napájec ího napětí od 88 % do 110 % jmenovitého napětí se nesmí změnit průtok média  
o více než ±5 %. Zkouška se provede po připojení na testovací zařízení změnou napájecího napětí 
v uvedeném rozsahu. Měření průtok u média se provádí podle odst. 5.3.2. Měření se pr ovede po 
ustavení rovnováhy po změně napětí.  
Při změně frekvence napájecího napětí od 47 Hz do 51 Hz se nesmí změnit průtok média o více než 
±10 %. Postup zkoušky je stejný, jako při zkoušce změny napájecího napětí. Tuto zkoušku není nutné 
provádět, pokud je zařízení napájeno ze střídačového zdroje.  
5.3.10   Elektromagnetická odolnost a rušení  
5.3.10.1    Vyzařované svorkové rušivé napětí  
Zařízení je provozováno za běžných podmínek. Měrným přijímačem s  detektorem jsou měřeny úrovně 
rušivého napětí na napájec ích svorkách u fáze a nulového vodiče. Rozsah měření je od 0,15 MHz do  
30 MHz. Rušivé vyzařování kvazi -špičkové hodnoty nesmí překročit 56 dBµV (0,15 až 5 MHz) resp. 
60 dBµV (5 až 30 MHz).  
5.3.10.2    Vyzařovaná pole  
Úroveň vyzařování pro vzdálenost 10 m n esmí překročit 30 dBµV/m (30 až 230 MHz) resp. 37  dBµV 
(230 až 1000 MHz).  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
10 5.3.10.2    Odolnost vůči elektrostatickému výboji  
Zkouška je provedena vzduchovou metodou na nevodivý povrch a kontaktní metodou na vodivé části 
zařízení. Stupeň přísnosti 4 kV při k ontaktní metodě, 8 kV při vzduchové metodě.  
Vlivem výbojů nesmí být ovlivněna funkce zařízení.  
 
5.3.10.3    Odolnost proti působení skupin impulsů  
Skupiny impulsů jsou zaváděny přímo do jednotlivých (L, N) napájecích vodičů a do ochranného PE 
vodiče.  
Vlast nosti pulsů: šířka skupiny impulsů 15 ms, perioda 300 ms, opakovací kmitočet skupin impulsů 5 
kHz, doba trvání kladných a záporných impulsů 1 minuta pro každý vodič. Amplituda 2 kV.  
Vlivem skupin impulsů nesmí dojít k  ovlivnění funkce zařízení.  
5.3.10.4    Odolnost proti působení rázové napěťové vlny  
Zkouška se provede zavedením rázové vlny mezi pracovní vodiče (L, N) a mezi (L, N) a ochranný 
vodič PE.  
Vlastnosti rázové vlny: tvar 1,2/50 µs (napětí naprázdno), 8/20 µs (proud nakrátko), fáze 
injektovan ého sig nálu vůči síti 0°, 90°, 270°, polarita kladná a záporná, série 5 rázů. Amplituda ±1 kV 
(mezi pr acovní vodiče), ±2 kV (mezi pracovní a ochranný vodič),  
Vlivem rázových impulsů nesmí dojít k  ovlivnění funkce zařízení.  
5.3.10.5    Odolnost vůči vedenému elektr omagnetickému rušení  
Zkouška se provede pro elektromagnetické rušení v  pásmu kmitočtů 150 kHz až 80 MHz, s  modulací 
80 % (1 kHz), se stupněm přísnosti 10 V.  
Vlivem vedeného elektromagnetické ho rušení nesmí dojít k  ovlivnění funkce zařízení.  
5.3.10.6    Krátkodobé poklesy a přerušení napětí  
Zkouška se provede pro tyto jevy:  
a)  krátké přerušení (po dobu trvání 5  000 ms)  
b)  pokles napětí na 40 % Uτ (100 ms)  
c)  pokles napětí na 70 % Uτ (10 ms)  
d)  krátké přerušení (10 ms)  
Během zkoušky je povoleno přerušení f unkce, pokud se obnoví sama nebo zásahem operátora. 
Měřidlo musí indikovat přerušení funkce.  
6   Prvotní ověření  
6.1   Vizuální prohlídka  
Při vizuální  prohlídce se kontroluje, zda zařízení není zjevně poškozené a zda instalace na přívodní  
a výstupní potr ubí nejeví zjevné netěsnosti . 
6.2   Funkční zkoušky  
6.2.1    Požadavky na přesnost zkušebního zařízení  
Měřidlo, použité ke kontrole proteklého objemu nebo průtoku, musí mít přesnost měření lepší, než 
±2 %. Ke zkoušce stability a linearity lze použít i inter ní měřidlo průtoku nebo proteklého objemu, 
pokud je před ověřením toto interní měřidlo kalibrováno s  uvedenou přesností.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
11 6.2.2    Zkoušk y účinnosti vzorkování odběrové trasy (instalovaná zařízení)  
Pokud je odběr prováděn z  jiného místa, než je odběrové zaří zení instalováno , a médium je přiváděno 
potrubím, je nutné při prvotním ověření provést kontrolu účinnosti vzorkování odb ěrové trasy. Pro 
plynné médium se zkouška provádí podle článku 5.3.6. Vzhledem k  variabilitě možných fyziká lních a 
chemických forem vzo rků, které jsou těmito odběrovými zařízeními odebírány, nelze však zobecnit 
postup této zkoušky.  
Zkoušku lze nahradit odborným posudkem, který prokáže, že přívodní potrubí nemůže ovlivnit složení 
vzorkovaného média vzhledem k  obsahu zkoumané entity.  
6.2.3    Zkou ška správnosti měření proteklého množství média  
Provádí se podle článku 5.3.4. Zkoušku lze nahradit zkouškou měření průtoku nebo doloženou 
kalibrací m ěřidla průtoku na  autorizovaném pracovišti.  
6.2.4    Zkouška správnosti řízení průtoku média  
Provádí  se podle článku 5.3.2. Tuto zkoušku nelze nahradit, pokud je průtok zařízením řízen (viz 1.5).  
6.2.5   Zkouška úniku vzduchu  
Provádí se podle článku 5.3.4.  
6.2.6   Zkouška účinnosti chemické úpravy  
Provádí se  podle článku 5.3.7.  
7   Následné ověření  
Pro n ásledné ověření se provádějí zkoušky jako při prvotním ov ěřování s  výjimkou zkoušky účinnosti 
vzorkování odběrové trasy (6.2.2.). Tato zkouška se provede pouze při konstrukčních změnách  
v odběrové tr ase.  
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel po dle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena 
jeho nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako nejv ětší dovolené chyby se uplatní  
1,25n ásobek  největších dovolených chyb dle kapitoly 7 . 
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro úč ely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dok umenty 
mezinárodních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující 
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k  příslušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením  obecné povahy veřejně 
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek 
stanovených tímto opatřením obecné povahy za splnění těch  požadavků stanovených tímto opatřením, 
k nimž se tyto normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo v yšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
12 II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metro logické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování 
stanovených měřidel – „Měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z 
jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu rad ioaktivních surovin, zpracování nebo aplikaci 
radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v 
důsledku výpustí“ – moduly pro diskontinuální měření aktivity nebo objemové aktivity vzorkováním, 
vyžadující sp ecifické zkušební postupy a metody zkoušení při schvalování typu a při ověřování těchto 
stanovených měřidel .  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařa zuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému 
ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady  (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti 
technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ  stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným 
po této lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustano vení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  37 odst.  l SprŘ musí být patrno, kdo 
připomínky činí, vůči kterému opatření obecné povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními 
předpisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českého metrologického 
institutu, Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a t o po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 
 
 
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Klenovský  
 generální ředitel  
 Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C072 -16 
13  
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
Vyvěšeno dne:   
Podpis oprávněné osoby, p otvrzující vyvěšení:  ....................................................  
 
Sejmuto dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí:  ....................................................