329
VYHLÁŠKA
ze dne 26. září 2017
o požadavcích na projekt jaderného zařízení
Státní úřad pro jadernou bezpečnost stanoví po-
dle § 236 zákona č. 263/2016 Sb., atomový zákon,
k provedení § 24 odst. 7, § 44 odst. 4 písm. a) a b),§ 45 odst. 4 a § 46 odst. 8:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ
§ 1
Předmět úpravy
Tato vyhláška zapracovává příslušné předpisy
Euratomu
1) a upravuje
a) požadavky na obsah dokumentace pro povolo-
vanou činnost,
b) výčet bezpečnostních funkcí, které musí jaderné
zařízení plnit, a jejich rozdělení do kategoriípodle významu pro jadernou bezpečnost,
c) bezpečnostní třídy a kritéria pro zařazení vy-
braných zařízení do těchto tříd,
d) způsob zajištění ochrany do hloubky a
e) obsah požadavků na projekt jaderného zařízení
podle § 46 odst. 1, odst. 2 písm. a), b), e), g), i),k) až m) a odstavce 3 atomového zákona.
Pojmy
§ 2
Pro účely této vyhlášky se rozumí
a) prakticky vyloučenou skutečností podmínka,
stav nebo událost, jejichž výskyt je považován
za fyzikálně nemožný nebo které jsou s vyso-
kým stupněm věrohodnosti velmi nepravděpo-dobné,b) základní bezpečnostní funkcí bezpečnostní
funkce zajišťující plnění principů bezpečného
využívání jaderné energie podle § 45 odst. 2a 3 atomového zákona,
c) bezpečným stavem jaderného zařízení stav ja-
derného zařízení, ve kterém je dlouhodobě za-
jištěno plnění základních bezpečnostníchfunkcí,
d) normálním provozem stav jaderného zařízení,
při kterém jsou dodrženy limity a podmínky,
e) abnormálním provozem stav jaderného zařízení
odchylující se od normálního provozu, kterýnevede k závažnému poškození systémů, kon-strukcí nebo komponent s vlivem na jadernoubezpečnost a po kterém je jaderné zařízení bezopravy schopno normálního provozu,
f) provozním stavem stav jaderného zařízení,
který je normálním provozem nebo abnormál-ním provozem,
g) havarijními podmínkami stav jaderného zaří-
zení, který není provozním stavem,
h) základní projektovou nehodou havarijní pod-
mínky, při kterých správná funkce bezpečnost-ních systémů zajistí, že nedojde k překročení
odpovídajících referenčních úrovní nebo limitůozáření,
i) postulovanou iniciační událostí odchylka od
normálního provozu, která je náhodná, předpo-kládaná a je zahrnuta do projektových výcho-disek a jejíž rozvoj může vést k abnormálnímu
provozu nebo k havarijním podmínkám,
j) rozšířenými projektovými podmínkami hava-
rijní podmínky vyvolané scénáři závažnějšíminež základní projektová nehoda, které jsouSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3490 Částka 112
1) Směrnice Rady 2009/71/Euratom ze dne 25. června 2009, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bez-
pečnost jaderných zařízení.Směrnice Rady 2014/87/Euratom ze dne 8. července 2014, kterou se mění směrnice 2009/71/Euratom, kterou se
stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení.zohledněny při projektování jaderného zaří-
zení,
k) těžkou havárií havarijní podmínky, při kterých
dochází k vážnému poškození jaderného paliva,a to vážným poškozením a nezvratnou ztrátoustruktury aktivní zóny jaderného reaktoru (dálejen„aktivní zóna“) nebo systému pro sklado-
vání jaderného paliva poškozením palivovýchsouborů v důsledku tavení jaderného paliva,
l) základními projektovými východisky projek-
tová východiska, jejichž dodržení nebo nepře-
kročení zajistí, že nedojde k události závažnější,
nežje základní projektová nehoda,
m) bezpečnostním systémem systém určený ke
spolehlivému plnění základní bezpečnostnífunkce při abnormálním provozu a základníprojektové nehodě,
n) pasivní funkcí systému, konstrukce nebo kom-
ponenty funkce nebo vlastnost systému, kon-strukce nebo komponenty, jejíž zajištění
nevyžaduje aktivaci, mechanický pohon nebododávku média nebo energie z jiného systému, a
o) bezpečnostním limitem mezní hodnota parame-
tru charakterizujícího stav jaderného zařízenínebo jiného vyjádření bezpečnostní, technickénebo administrativní podmínky, jejíž překro-
čení znamená ohrožení jaderné bezpečnosti,radiační ochrany nebo technické bezpečnostiv důsledku poruchy systému, konstrukce nebokomponenty.
§ 3
Pro účely této vyhlášky se dále rozumí
a) konzervativním přístupem způsob posuzování
vlivu neurčitostí znalostí, vstupních dat, použi-tých metod a modelů odborným odhadem nebo
statistickým vyhodnocením výsledku tak, že
výsledek hodnocení posuzované položky za-hrnuje též jeho nejméně příznivé věrohodné va-
rianty,
b) realistickým přístupem způsob posuzování
vlivu neurčitostí znalostí, vstupních dat, použi-tých metod a modelů odborným odhadem nebo
statistickým vyhodnocením výsledku hodno-cení posuzované položky, při němž výsledek
představuje jeho nejpravděpodobnější variantu,
c) bezpečnostní rezervou hodnota vyjadřující roz-
díl mezi kritériem přijatelnosti, které bylo sta-noveno konzervativním přístupem, a bezpeč-
nostním limitem,
d) kvalifikací na prostředí schopnost systému,
konstrukce nebo komponenty plnit požadavkystanovené jeho technickou specifikací na jehofunkci v pracovním prostředí a v podmínkáchvyvolaných vlastnostmi území k umístění jader-ného zařízení (dále jen „vlastnost území“),
e) palivovým elementem jaderný materiál herme-
ticky uzavřený pokrytím,
f) palivovým souborem seskupení palivových
elementů, které je do jaderného reaktoru zavá-ženo jako jeden celek a umožňuje manipulaces jaderným palivem stanovené projektem jader-ného zařízení,
g) palivovým systémem projektem jaderného zaří-
zení určená sestava palivových souborů a dalších
komponent aktivní zóny nezbytných k řízení
reaktivity a k udržení projektové strukturypalivových souborů v aktivní zóně,
h) jednoduchou poruchou událost, která vede ke
ztrátě schopnosti některého systému, kon-
strukce nebo komponenty vykonávat stanove-nou funkci, při níž jsou funkce ostatních systé-
mů, konstrukcí a komponent zachovány; ná-sledné poruchy v témže systému, které vedouke ztrátě schopnosti některé jeho další kon-
strukce nebo komponenty vykonávat stanove-nou funkci vyvolané jednoduchou poruchou,jsou považovány za součást této jednoduchéporuchy,
i) poruchou ze společné příčiny porucha nebo
selhání několika systémů, konstrukcí nebokomponent působením společné příčiny, kterévedou ke ztrátě jejich bezpečnostní funkce,
j) porušením palivového elementu narušení her-
metičnosti pokrytí palivového elementu, kteréumožňuje únik radioaktivní látky z palivovéhoelementu,
k) projektovým limitem kritérium přijatelnosti,
které je používáno pro hodnocení schopnostijaderného zařízení nebo jeho systému, kon-strukce nebo komponenty plnit jeho funkcipředpokládanou projektem jaderného zařízení;projektovým limitem je zejména limit stano-vený právním předpisem nebo na jeho základěSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3491odvozené kritérium přijatelnosti, které odpo-
vídá způsobu hodnocení schopnosti jadernéhozařízení plnit jeho funkci předpokládanou pro-jektem jaderného zařízení,
l) stabilizovaným podkritickým stavem ustálený
stav jaderného zařízení dosažený v abnormálnímprovozu a v havarijních podmínkách působe-ním systémů určených projektem jaderného za-
řízení, ve kterém je jaderný reaktor podkritickýa jsou, po dobu potřebnou pro uplatnění opa-tření k dosažení bezpečného stavu jadernéhozařízení, zajištěny základní bezpečnostnífunkce,
m) systémem kontroly a řízení systémy, kon-
strukce a komponenty, které slouží k měřeníparametrů jaderného zařízení, k jejich vyhod-
nocení a zobrazení pro potřeby pracovníků ob-
sluhy jaderného zařízení a k ovládání jadernéhozařízení, včetně spouštění a řízení zásahů po-
třebných pro zajištění jaderné bezpečnosti, ra-diační ochrany, zvládání radiační mimořádnéudálosti a zabezpečení,
n) systémem ochranné obálky systémy, kon-
strukce a komponenty určené projektem jader-ného zařízení k zabránění šíření ionizujícího zá-
ření a úniku radioaktivní látky z jadernéhoreaktoru a k ochraně jaderného reaktoru proti
působení vlastností území a vnější hrozbě,
o) diverzním prostředkem systém, konstrukce,
komponenta nebo organizační opatření pro za-jištění nebo nahrazení bezpečnostní funkcev případě její ztráty v důsledku poruchy ze spo-
lečné příčiny,
p) alternativním prostředkem systém, konstrukce,
komponenta nebo organizační opatření prozvládání rozšířených projektových podmínekv situacích, kdy z důvodu poruchy ze společnépříčiny může dojít při zajišťování základní bez-pečnostní funkce ke ztrátě funkce bezpečnost-
ního systému a funkce diverzního prostředku,určených projektem jaderného zařízení a
q) blokovou dozornou řídicí pracoviště, odkud
mohou pracovníci obsluhy jaderného zařízenídohlížet na provoz jaderného zařízení s jader-ným reaktorem a ovládat jej při provozních sta-vech a v havarijních podmínkách.ČÁST DRUHÁ
PLNĚNÍ PRINCIPŮ BEZPEČNÉHO
VYUŽÍVÁNÍ JADERNÉ ENERGIE
HLAVA I
OBECNÁ PRAVIDLA PLNĚNÍ PRINCIPŮ
BEZPEČNÉHO VYUŽÍVÁNÍ
JADERNÉ ENERGIE
§ 4
Bezpečnostní cíle projektu jaderného zařízení
(1) Projekt jaderného zařízení, včetně projektu
změny jaderného zařízení, musí plnit tyto bezpeč-nostní cíle:
a) předcházení havarijním podmínkám,
b) zmírnění důsledků havarijních podmínek, po-
kud k nim dojde,
c) zajištění, že prakticky vyloučenou skutečností
jsou
1. radiační havárie, při které není dostatečný čas
pro zavedení neodkladných ochrannýchopatření pro obyvatelstvo (dále jen „časná
radiační havárie“), a
2. radiační havárie, která vyžaduje neodkladná
ochranná opatření pro obyvatelstvo, kteránelze omezit místně nebo časově (dále jen
„velká radiační havárie“),
d) zajištění jaderné bezpečnosti, radiační ochrany,
technické bezpečnosti, monitorování radiačnísituace, zvládání radiační mimořádné událostia zabezpečení při nakládání s radioaktivním od-padem a při vyřazování z provozu jadernéhozařízení,
e) zohlednění vlivu lidského faktoru na funkci ja-
derného zařízení a jeho jednotlivých systémů,konstrukcí a komponent s vlivem na jadernoubezpečnost, radiační ochranu, monitorování ra-diační situace, zvládání radiační mimořádnéudálosti a zabezpečení a ovlivňování lidskéhovýkonu vlastnostmi jaderného zařízení a
f) zavedení procesů, které zajišťují, že projekt ja-
derného zařízení bude po celou dobu životního
cyklu jaderného zařízení v souladu s aktuálnímstavem
1. zkušeností z provozu jaderného zařízení,2. mezinárodních zkušeností,Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3492 Částka 1123. jaderného zařízení z hlediska stárnutí systé-
mů, konstrukcí a komponent a
4. vědy a techniky.
(2) Projekt zárukového zařízení musí splňovat
technické požadavky v oblasti záruk Mezinárodníagentury pro atomovou energii plynoucí z meziná-rodních smluv, kterými je Česká republika vázána
2).
(3) Technickými požadavky podle odstavce 2
se rozumí technické požadavky na zajištění nezá-vislého napájení a osvětlení nebo na stavbu a jejíúpravy, které umožní účinné vykonávání kontrolyMezinárodní agentury pro atomovou energii v záru-kovém zařízení.
§ 5
Skutečnosti podmiňující projektování
a provoz jaderného zařízení
Projekt jaderného zařízení musí v rámci zajišťo-
vání odolnosti a ochrany jaderného zařízení protinebezpečí plynoucímu z vlastností území a z výskytuvnitřních událostí a podmínek zohlednit
a) náhodnou poruchu systémů, konstrukcí a kom-
ponent,
b) vnitřní událost vyvolanou
1. vlivem vlastností území,
2. vnitřními podmínkami,
3. důsledkem poruchy jaderného zařízení a
4. chybou pracovníků obsluhy jaderného zaří-
zení a
c) scénář způsobený kombinací účinků vlastností
území, vnitřních událostí a abnormálního pro-vozu nebo havarijních podmínek, které byly tě-mito účinky způsobeny, včetně interakce všech
jaderných zařízení v témže území k umístěníjaderného zařízení.Uplatnění ochrany do hloubky
§ 6
(1) Projekt jaderného zařízení musí v rámci
zajišťování plnění požadavků na uplatnění ochrany
do hloubky stanovit požadavky na jaderné zařízenízajišťující
a) užití ochrany do hloubky u všech činností sou-
visejících s využíváním jaderné energie,
b) vytvoření řady zálohujících se fyzických bez-
pečnostních bariér, které jsou vloženy mezi ra-dioaktivní látky a okolí jaderného zařízení,
c) systémy, konstrukce a komponenty a postupy
k uplatnění bezpečnostních funkcí pro ochranuintegrity a funkčnosti fyzických bezpečnostníchbariér v jednotlivých úrovních ochrany dohloubky a
d) zabránění vzniku radiační mimořádné události
pomocí fyzických bezpečnostních bariér.
(2) Úlohu fyzických bezpečnostních bariér
musí v případě jaderných zařízení s jaderným reak-
torem zajišťovat nezávislé systémy, konstrukce nebokomponenty, jimiž jsou
a) pokrytí palivových elementů,
b) tlaková hranice primárního okruhu chlazení ja-
derného reaktoru (dále jen „primární okruh“) a
c) systém ochranné obálky.
(3) Funkci fyzických bezpečnostních bariér
musí v případě jaderných zařízení bez jaderného
reaktoru zajišťovat
a) obalové soubory, nebo
b) jiné systémy, konstrukce a komponenty pro
1. výrobu, zpracování a skladování jaderného
materiálu nebo jiné radioaktivní látky a mani-pulaci s nimi, neboSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3493
2) Dohoda mezi Belgickým královstvím, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Irskem, Italskou
republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím, Evropským společenstvím pro atomovouenergii a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii o provádění čl. III odst. 1 a 4 Smlouvy o nešíření jaderných
zbraní, vyhlášená pod č. 35/2010 Sb. m. s.
Dodatkový protokol k Dohodě mezi Rakouskou republikou, Belgickým královstvím, Dánským královstvím, Fin-
skou republikou, Spolkovou republikou Německo, Řeckou republikou, Irskem, Italskou republikou, Lucembur-
ským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím, Portugalskou republikou, Španělským královstvím, Švédským
královstvím, Evropským společenstvím pro atomovou energii a Mezinárodní agenturou pro atomovou energii o pro-vádění čl. III odst. 1 a 4 Smlouvy o nešíření jaderných zbraní, vyhlášený pod č. 36/2010 Sb. m. s.2. zpracování a ukládání radioaktivního od-
padu.
(4) Projekt jaderného zařízení musí v rámci za-
jišťování plnění požadavků na uplatnění ochrany do
hloubky zajistit v rozumně proveditelné míře účinné
předcházení
a) ohrožení celistvosti a funkce fyzických bezpeč-
nostních bariér,
b) ztrátě funkce jedné nebo více fyzických bezpeč-
nostních bariér v důsledku iniciační události,
c) ztrátě funkce jedné fyzické bezpečnostní ba-
riéry v důsledku ztráty funkce jiné fyzické bez-pečnostní bariéry,
d) ztrátě funkce fyzické bezpečnostní bariéry v dů-
sledku chyb v obsluze nebo údržbě jaderného
zařízení a
e) ztrátě funkce poslední fyzické bezpečnostní ba-
riéry při těžké havárii dříve, než budou splněny
bezpečnostní cíle podle § 4 odst. 1 písm. c)bodu 1.
(5) Projekt jaderného zařízení musí v rámci za-
jišťování plnění požadavků na uplatnění ochrany do
hloubky stanovit technická a organizační opatřenípro prevenci a zvládání abnormálního provozu, zá-kladních projektových nehod a rozšířených projek-tových podmínek, včetně těžké havárie.
(6) Za rozumně proveditelné se má plnění po-
žadavku stanoveného touto vyhláškou, je-li tímtoplněním riziko radiační havárie, které vyplývá z ne-dostatečné schopnosti jaderného zařízení naplňovatstanovené bezpečnostní cíle, sníženo a současně ne-
dochází k závažné změně důvodů a podmínek pro
využívání jaderného zařízení.
§ 7
(1) Projekt jaderného zařízení může připouštět
provoz jaderného zařízení při ztrátě bezpečnostní
funkce fyzické bezpečnostní bariéry, je-li analýzourizika pro vybrané provozní stavy jaderného zaří-zení s ohledem na existenci jiných fyzických bezpeč-nostních bariér prokázáno zajištění jaderné bezpeč-nosti, radiační ochrany, monitorování radiační si-tuace, zvládání radiační mimořádné události a zabez-pečení.
(2) Projekt jaderného zařízení musí v rámci za-
jišťování plnění požadavků na uplatnění ochrany do
hloubky zajistit, aby porucha systému, konstrukcenebo komponenty a ztráta bezpečnostní funkce
v jedné úrovni ochrany do hloubky nesnížila účin-nost bezpečnostních funkcí v následných úrovníchochrany do hloubky potřebných k nápravě nebo
ke zmírnění důsledků iniciační události.
(3) Projekt jaderného zařízení může pro vytvá-
ření systémů následné úrovně ochrany do hloubky
používat ze systémů předcházející překonané úrovně
ochrany do hloubky jen systémy, konstrukce a kom-ponenty, které
a) nebyly v průběhu rozvoje odezvy jaderného za-
řízení na vnější nebo vnitřní iniciační událostnebo scénář porušeny a
b) jsou od porušených nebo nepoužitelných částí
systémů předcházející překonané úrovně ochra-
ny do hloubky oddělitelné.
(4) Pokud postupy pro zvládání rozšířených
projektových podmínek v projektu jaderného zaří-zení předpokládají použití alternativních systémůa postupů, zahrnujících uplatnění mobilních pro-středků, projekt jaderného zařízení musí zajistit najaderném zařízení vytvoření připojovacích míst,která
a) jsou fyzicky přístupná za rozšířených projekto-
vých podmínek,
b) umožňují dodržení pravidel radiační ochrany
u zasahujících pracovníků a
c) zajišťují plánované použití mobilních pro-
středků.
(5) Projekt jaderného zařízení s jaderným reak-
torem musí zajistit pro zvládání rozšířených projek-tových podmínek rozumně proveditelná technická
a organizační opatření pro dosažení takové odolnostijaderného zařízení, že
a) těžká havárie, která by mohla vést k časné ra-
diační havárii nebo velké radiační havárii, jeprakticky vyloučenou skutečností a
b) těžká havárie, která nepatří mezi prakticky vy-
loučené skutečnosti a která by mohla vést k ra-diační havárii, bude zvládána tak, že budou
nutná nejvýše ochranná opatření podle § 104odst. 1 písm. a) a písm. b) bodů 2 a 3 atomo-
vého zákona.
(6) Projektem jaderného zařízení musí být sta-
novena a vyhodnocena rozumně proveditelná opa-
tření pro zvládání postulované těžké havárie, kteráodpovídá typu jaderného zařízení, tak, abySbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3494 Částka 112a) byla chlazena poškozená a tavící se aktivní zóna
a skladované jaderné palivo nebo jaderný mate-riál, s nímž je manipulováno, a zadržena tave-
nina poškozené a tavící se aktivní zóny,
b) bylo zabráněno rozvoji následné štěpné řetě-
zové reakce a
c) byly splněny bezpečnostní cíle projektu podle
§ 4 odst. 1 písm. c).
(7) Požadavek podle odstavce 6 musí být na-
plněn též v případě, je-li dokumentací projektu ja-
derného zařízení konzervativním přístupem proká-záno, že je výskyt těžké havárie prakticky vylouče-
nou skutečností.
Požadavky na vybraná zařízení
a bezpečnostní funkce
§ 8
(1) Projekt jaderného zařízení musí v rámci za-
jišťování plnění požadavků na vybraná zařízení sta-
novit technické specifikace, které obsahují technicképožadavky na návrh, výrobu, montáž, kontrolya údržbu vybraného zařízení a dále požadavky na
a) spolehlivé zásobování vybraného zařízení ener-
gií ve všech stavech jaderného zařízení, pro je-jichž zvládání je vybrané zařízení projektem ja-
derného zařízení určeno,
b) odolnost vybraného zařízení proti podmínkám
pracovního prostředí,
c) odolnost vybraného zařízení proti zátěži ply-
noucí z vlastností území,
d) spolehlivost vybraného zařízení v pohotovost-
ním režimu a
e) úroveň zajištění kvality vybraného zařízení.
(2) Projekt jaderného zařízení musí v rámci za-
jišťování plnění bezpečnostních funkcí v souladu s je-jich kategorizací členit systémy, konstrukce a kom-
ponenty na
a) systémy, konstrukce a komponenty bez vlivu
na jadernou bezpečnost,
b) systémy, konstrukce a komponenty s vlivem na
jadernou bezpečnost, které nejsou vybranýmzařízením, a
c) vybraná zařízení, a to
1. vybraná zařízení, která nejsou bezpečnost-
ními systémy, a2. bezpečnostní systémy.
(3) Projekt jaderného zařízení musí v rámci za-
jišťování plnění bezpečnostních funkcí v souladu s je-jich kategorizací členit bezpečnostní systémy podle
zajišťovaných funkcí na
a) ochranné systémy kontroly a řízení (dále jen
„ochranné systémy“),
b) výkonné systémy a
c) podpůrné systémy.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systémy podle odstavce 3 tak, aby
a) ochranné systémy monitorovaly veličiny nebo
stavy jaderného zařízení důležité z hlediska ja-derné bezpečnosti a automaticky vyvolávaly zá-sahy výkonných systémů určených k předchá-
zení nebezpečným nebo potenciálně nebezpeč-
ným podmínkám,
b) výkonné systémy zajišťovaly od iniciace
ochrannými systémy příslušné bezpečnostnífunkce a
c) podpůrné systémy zajišťovaly podpůrné funkce
pro bezpečnostní funkci ochranných systémůa výkonných systémů.
(5) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systémy podle odstavce 2 písm. a),které plní pasivní funkci systému, konstrukcenebo komponenty, která je bezpečnostní funkcí ka-tegorie I podle přílohy č. 1 k této vyhlášce, tak, aby
jejich konstrukce a komponenty byly navrhoványs odolností a v kvalitě zajišťující, že jejich porucha
je prakticky vyloučenou skutečností, včetně případů,
kdy existuje projektové opatření pro zvládání zá-kladní projektové nehody způsobené jejich poru-chou.
(6) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systémy, konstrukce a komponentypodle odstavce 2 písm. b),
a) které jsou určeny k omezení dopadů selhání
nebo poruch vybraných zařízení, nebo
b) jejichž porucha může negativně působit na
systémy, konstrukce a komponenty podle od-stavce 2 písm. c).
(7) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na vybraná zařízení a na systémy, kon-strukce a komponenty podle odstavce 2 písm. b)určené projektem jaderného zařízení pro prevenciSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3495a zvládání rozšířených projektových podmínek tak,
aby
a) měly kapacitu a vlastnosti k plnění svého účelu a
b) byla zajištěna jejich kvalifikace na prostředí
nutná k zajišťování jejich bezpečnostní funkcepo potřebnou dobu.
(8) Požadavky podle odstavců 5 až 7 musí být
stanoveny v technické specifikaci podle odstavce 1v souladu s
a) významem bezpečnostní funkce, k jejímuž
plnění systémy, konstrukce a komponenty při-spívají, a
b) vlivem, který má ztráta funkce a integrity sys-
témů, konstrukcí a komponent na plnění ně-které bezpečnostní funkce.
§ 9
(1) Projekt jaderného zařízení musí zařadit vy-
brané zařízení nebo jeho část, které plní více bez-
pečnostních funkcí, do bezpečnostní třídy, která od-povídá jejich bezpečnostní funkci s největším vlivemna jadernou bezpečnost.
(2) Projekt jaderného zařízení musí zajistit, aby
porucha vybraného zařízení nezpůsobila ztrátu bez-pečnostní funkce vybraného zařízení, které je zařa-zeno do vyšší bezpečnostní třídy.
(3) Projekt jaderného zařízení musí zařadit
mezi vybraná zařízení konstrukce a komponentypodpůrného systému, který zajišťuje provozuschop-nost vybraného zařízení.
(4) Konstrukce a komponenty podpůrného
systému musí být zařazeny do stejné bezpečnostnítřídy jako vybrané zařízení, jehož provozuschopnost
podpůrný systém zajišťuje, pokud jednoduchá poru-cha konstrukce nebo komponenty tohoto podpůr-ného systému způsobí okamžitou ztrátu provozu-schopnosti podporovaného vybraného zařízení.
(5) Projekt jaderného zařízení musí zajistit, aby
porucha podpůrného systému neomezila
a) plnění bezpečnostních funkcí více než jedné ze
zálohujících se částí bezpečnostního systému,
nebo
b) plnění funkce diverzního prostředku zajišťují-
cího nebo nahrazujícího bezpečnostní funkcibezpečnostního systému ohroženou touto po-ruchou.(6) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
rozsah zkoušek nebo výpočtové postupy pro ově-ření vlastností vybraného zařízení po celou dobujeho projektové životnosti v prostředí odpovídajícím
jeho provozním podmínkám a jeho projektovéfunkci v havarijních podmínkách, a to pro
a) pevnostní odolnost,
b) funkčnost,
c) spolehlivost a
d) kvalifikaci na prostředí.
(7) Projekt jaderného zařízení musí stanovit,
které komponenty, části nebo díly vybraného zaří-
zení jsou důležité pro plnění bezpečnostní funkce,a provést jejich zařazení do bezpečnostních tříd.
(8) Výčet bezpečnostních funkcí, které musí ja-
derné zařízení plnit, a jejich rozdělení do kategoriípodle významu pro jadernou bezpečnost a bezpeč-nostní třídy a kritéria pro zařazení vybraných zaří-zení do těchto tříd stanoví příloha č. 1 k této vy-
hlášce.
Projektová východiska
§ 10
(1) Projektová východiska musí stanovit hod-
noty parametrů důležitých pro projektování jader-
ného zařízení a z nich plynoucí požadavkyna odolnost projektu jaderného zařízení, zejména
a) parametrů předpokládaných stavů jaderného
zařízení, včetně stavu po postulované vnitřní
iniciační události na jaderném zařízení předpo-kládané projektem jaderného zařízení,
b) kritérií přijatelnosti pro následky stavů jader-
ného zařízení předpokládaných projektem ja-derného zařízení,
c) parametrů vlivu vlastností území, jejichž závaž-
nost vyplývá z posuzování území k umístěníjaderného zařízení,
d) údajů plánu zajištění fyzické ochrany vycháze-
jících z analýzy následků v případě úmyslného
útoku dopravním letadlem proti jadernému za-řízení a
e) údajů charakterizujících bezpečnostní funkce
zajišťované systémy, konstrukcemi a kompo-nentami jaderného zařízení.
(2) Projektová východiska musí stanovitSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3496 Částka 112a) kategorie intenzity zatížení jaderného zařízení
vlastnostmi území a četnost výskytu těchto za-
tížení,
b) kategorie četnosti výskytu předpokládaných
stavů jaderného zařízení,
c) požadavky na kvalifikaci na prostředí systémů,
konstrukcí a komponent,
d) kategorie následků předpokládaných stavů ja-
derného zařízení a
e) kritéria přijatelnosti příslušná kategoriím před-
pokládaných stavů jaderného zařízení a ná-
sledků těchto stavů.
(3) Při projektování jaderného zařízení musí
být v rámci projektových východisek stanovena zá-kladní projektová východiska.
(4) Základní projektová východiska musí sta-
novit požadavky na rozumně proveditelnou odol-
nost systémů, konstrukcí a komponent jadernéhozařízení s vlivem na jadernou bezpečnost vůči vlast-nosti území. Intenzita této vlastnosti území musí býturčena hodnocením vlastnosti území pro četnost je-
jího výskytu, při které bude zajištěno plnění bezpeč-nostních cílů.
(5) Odolnost systémů, konstrukcí a komponent
jaderného zařízení s vlivem na jadernou bezpečnostpodle odstavce 4 musí zajistit, že pro určenou inten-
zitu vlastnosti území bude docházet s vysokou prav-děpodobností pouze k náhodným poruchám systé-mů, konstrukcí a komponent jaderného zařízení s vli-vem na jadernou bezpečnost.
§ 11
(1) Základní projektová východiska musí sta-
novit základní vnější projektové události pro územík umístění jaderného zařízení. Tyto základní vnějšíprojektové události jsou mezní hodnotou zatíženísystémů, konstrukcí a komponent jaderného zařízenívlastnostmi území a jejich kombinací, při které jsous vysokou věrohodností plněny bezpečnostní cíleprojektu jaderného zařízení.
(2) Pro stanovení základní vnější projektové
události musí být zohledněny všechny události vy-volané vlastností území zahrnuté do posouzeníúzemí k umístění jaderného zařízení.
(3) Intenzita základní vnější projektové události
musí být rovna intenzitě hodnocené vlastnosti územísčetností výskytu jednou za 10 000 let nebo nižší,
s výjimkou případů vlastností území, pro které musí
být na základě použité metody posouzení území
k umístění jaderného zařízení použity jiné četnosti
výskytu vlastnosti území a odpovídající kritéria při-jatelnosti pro zatížení intenzitou základní vnější pro-jektové události.
(4) Základní vnější projektové události pro
návrh a pro hodnocení odolnosti vybraných zařízenía systémů, konstrukcí a komponent s vlivem na ja-dernou bezpečnost nezbytných pro zvládání havarij-ních podmínek a radiační havárie jaderných zařízenís jaderným reaktorem o tepelném výkonu vyššímnež50 MW musí
a) pro stanovení seismické odolnosti vycházet
z postulovaného špičkového horizontálního
zrychlení podloží stavební konstrukce, kteránese tento systém, konstrukci nebo kompo-nentu, o minimální hodnotě 1/10 hodnoty gra-
vitačního zrychlení a
b) pro stanovení odolnosti proti náhodnému pádu
letadla nebo jiného objektu vycházet z intenzityúčinků pádu takového objektu, jehož četnost
pádu na plochu, na níž může způsobit základ-
ní vnější iniciační událost, je vyšší než jednou
za 10 000 000 let.
§ 12
(1) Projektová východiska musí zajistit na-
plnění principů bezpečného využívání jaderné ener-
gie pro
a) základní vnější projektové události a jejich vy-
soce pravděpodobné kombinace s konzervativ-ním přístupem stanovenými předpoklady o vý-chozím stavu jaderného zařízení a možných do-provodných poruchách, které nebrání účin-nému zásahu bezpečnostních systémů, a
b) pro vnější projektové události a scénáře spada-
jící pro svou četnost výskytu a závažnost do
rozšířených projektových podmínek.
(2) Naplnění požadavku podle odstavce 1
písm. a) v projektu jaderného zařízení musí být za-jištěno
a) odolností vybraných zařízení a systémů, kon-
strukcí a komponent s vlivem na jadernou bez-pečnost, které nejsou vybraným zařízením, tak,aby s rezervou odolaly důsledkům základníchSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3497vnějších projektových událostí a pracovního
prostředí,
b) použitím pasivních funkcí systémů, konstrukcí
a komponent k zajištění bezpečnostních funkcí,je-li to rozumně proveditelné,
c) automatickým zásahem bezpečnostních systé-
můa zásahem dalších systémů s vlivem na ja-
dernou bezpečnost na základě zásahů pracov-
níků obsluhy podle vnitřních předpisů v případě
následné poruchy vyvolané událostí podle od-stavce 1 písm. a) a
d) bez negativního ovlivnění ochrany proti jiným
vnitřním událostem vyvolaným vnějšími pro-jektovými událostmi.
(3) Při naplňování požadavku podle odstavce 1
písm. b) musí být v projektu jaderného zařízení
a) zohledněny předvídatelné možnosti dalšího
rozvoje a následků vnější projektové události,
b) zohledněn vliv vnější projektové události na
1. poruchy ze společné příčiny u zálohujících
se systémů, konstrukcí a komponent,
2. poruchy více jaderných zařízení nacházejí-
cích se na témže území k umístění jadernéhozařízení,
3. ohrožení regionální infrastruktury a vnějších
dodávek zdrojů a
4. omezení proveditelnosti ochranných opa-
tření,
c) zajištěny dostatečné kapacity a prostředky pro
zvládání vnější projektovou událostí vyvola-ných havarijních podmínek a radiačních haváriína územích k umístění jaderného zařízení s vícejadernými zařízeními, u kterých se předpokládásdílení podpůrných zařízení a služeb,
d) zahrnuty prostředky a postupy pro monitoro-
vání výskytu vlastností území a podávání vý-strahy o nich,
e) stanoveny intervenční úrovně sledovaných pa-
rametrů z monitorování vlastností území pro
aktivaci preventivních opatření na jaderném za-řízení a ochranných opatření uvnitř a vně areálu
jaderného zařízení a pro zahájení prověrek ja-derného zařízení po vnější projektové události a
f) stanovena opatření pro výměnu pracovníků
a zajištění dodávek potřebných zdrojů při dlou-
hotrvajících rozvojích událostí.(4) Při naplňování požadavku podle odstavce 1
písm. b) projektem jaderného zařízení musí být pro-vedeno hodnocení vnějších projektových událostía odpovídajících scénářů spadajících do rozšířených
projektových podmínek a musí být v projektu jader-ného zařízení navržena rozumně proveditelná opa-
tření zaměřená na extrémní události.
(5) Při hodnocení vnějších projektových udá-
lostí a scénářů událostí podle odstavce 4 musí být
provedena analýza
a) stanovující úrovně závažnosti vnější události,
při které nelze zajistit plnění základních bezpeč-nostních funkcí,
b) prokazující existenci rezervy systémů, kon-
strukcí a komponent s vlivem na jadernou bez-pečnost využitelných pro zvládání havarijníchpodmínek až do ztráty jejich odolnosti a funkč-
nosti,
c) určující prostředky pro zajištění plnění principů
bezpečného využívání jaderné energie a
d) dokládající splnění požadavků podle odstavce 3
písm. d) až f).
(6) Na základě výsledků analýzy podle od-
stavce 5 musí být stanoveny postupy pro uplatněníprostředků podle odstavce 5 písm. c).
HLAVA II
PRAVIDLA PLNĚNÍ PRINCIPŮ
BEZPEČNÉHO VYUŽÍVÁNÍ JADERNÉ
ENERGIE U ZVLÁŠTNÍCH ČINNOSTÍ
A JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ
Plnění principů bezpečného využívání jaderné
energie při manipulaci s jaderným palivem
a jeho skladování
§ 13
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na plnění principů bezpečného využívání
jaderné energie při manipulaci s čerstvým a ozářeným
jaderným palivem a jeho skladování v případě
a)čerstvého jaderného paliva v
1. samostatných jaderných zařízeních pro skla-
dování čerstvého jaderného paliva, nebo
2. prostorách jaderného zařízení s jaderným
reaktorem určených ke skladování čerstvého
jaderného paliva aSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3498 Částka 112b) ozářeného jaderného paliva v zařízeních pro
skladování ozářeného jaderného paliva, kterýmijsou prostory jaderného zařízení nebo sklad vy-hořelého jaderného paliva, (dále jen „zařízení
pro skladování ozářeného jaderného paliva“),a z nich zejména zařízení pro skladování ozáře-ného jaderného paliva s kapalným chladicímmédiem (dále jen „bazén skladování“).
(2) Projekt jaderného zařízení musí v oblasti
požadavků na plnění principů bezpečného využívání
jaderné energie při manipulaci s čerstvým a ozářeným
jaderným palivem a jeho skladování zajistit
a) ochranu fyzických bezpečnostních bariér
ochranou do hloubky, založenou zejména nainherentních vlastnostech nebo pasivních funk-cích systémů, konstrukcí a komponent,
b) provádění periodických kontrol a zkoušek vy-
braných zařízení,
c) minimalizaci pravděpodobnosti poškození nebo
ztráty jaderného paliva,
d) zabránění pádu jaderného paliva během pře-
pravy,
e) zabránění pádu předmětů na palivový soubor a
f) podkritičnost uskladněného jaderného paliva
prostorovým rozmístěním jaderného palivanebo jinými fyzikálními prostředky a postupystanovenými při použití konzervativního pří-stupu tak, aby nedošlo k překročení hodnoty
1. 0,95 efektivního koeficientu násobení neu-
tronů při provozních stavech a předpokláda-
ných podmínkách základní projektové ne-hody, nebo
2. 0,98 efektivního koeficientu násobení neu-
tronů v podmínkách optimální moderace.
§ 14
(1) Projekt jaderného zařízení s jaderným reak-
torem musí stanovit požadavky na plnění principůbezpečného využívání jaderné energie při manipulacis ozářeným jaderným palivem a jeho skladování v za-řízení pro skladování ozářeného jaderného paliva.
(2) Projekt zařízení pro skladování ozářeného
jaderného paliva musí v oblasti požadavků na plnění
principů bezpečného využívání jaderné energie při
manipulaci s ozářeným jaderným palivem a jehoskladování zajistit
a) odvod zbytkového tepla ozářeného jadernéhopaliva při provozních stavech a základních pro-
jektových nehodách,
b) kapacitu zařízení pro skladování ozářeného ja-
derného paliva v rozsahu umožňujícím manipu-laci s palivovými soubory pro potřeby kon-troly, vyhledání poškození, provedení oprava vyvezení jaderného paliva z aktivní zóny,
c) kapacitu zařízení pro skladování ozářeného
jaderného paliva v rozsahu umožňujícím přivyřazování z provozu nebo v případě nepřed-
pokládaných provozních problémů jaderného
zařízení s jaderným reaktorem manipulacis obalovými soubory s ozářeným jaderným pa-livem nebo s jednotlivými palivovými souborytak, aby byla zajištěna jaderná bezpečnost a ra-diační ochrana,
d) technické prostředky bazénu skladování umož-
ňující
1. provádění pravidelných kontrol a zkoušek
pro sledování integrity palivových elementůa palivových souborů,
2. skladování porušených palivových elementů
nebo poškozených palivových souborů a ma-
nipulaci s nimi,
3. oddělené skladování ozářeného jaderného
paliva, které nesplňuje projektová kritéria tý-kající se integrity ozářeného jaderného pa-liva, obsahu jiné radioaktivní látky v něm,testů palivových elementů a palivových sou-
borů nebo možnosti oprav palivových sou-
borů,
4. kontrolu chemického složení a obsahu radio-
nuklidů v kapalném médiu, ve kterém je ozá-
řené jaderné palivo skladováno nebo ve kte-rém je s ním manipulováno,
5. sledování a řízení teploty a výšky hladiny
v bazénu skladování a odhalení úniků kapa-
liny z tohoto bazénu,
6. udržování kapacity chlazení bazénu sklado-
vání ve všech provozních stavech a v havarij-ních podmínkách jaderného zařízení provoz-ními prostředky, bezpečnostními systémya diverzními prostředky tak, aby se zabrániloodhalení palivových souborů, a
7. připojení alternativních prostředků schop-
ných zajistit dlouhodobé chlazení bazénuskladování v rozšířených projektových pod-mínkách.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3499(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
alternativní prostředky pro manipulaci s jadernýmpalivem v situaci, kdy není jaderné palivo manipulo-vatelné pomocí prostředků určených projektem ja-
derného zařízení k provozní manipulaci s palivovýmisoubory nebo palivovými elementy.
§ 15
Projektem jaderného zařízení užité výpočetní
analýzy prokazující podkritičnost skladování jader-ného paliva musí konzervativním přístupem zohled-nit vliv
a) geometrických a materiálových vlastností zaří-
zení pro skladování jaderného paliva, zejména
1. geometrie tohoto zařízení, včetně vlastností
použitých konstrukčních materiálů,
2. roztečí palivových elementů v palivovém
souboru a
3. počtu a míry obohacení palivových elemen-
tů,
b) přítomnosti rozpuštěného bóru v bazénu skla-
dování,
c) vyhořívajících absorbátorů neutronů integrova-
ných do jaderného paliva, a to se zohledněním
1. typu integrálního vyhořívajícího absorbá-
toru, jeho rozmístění a množství a
2. nejvyšší dosahované schopnosti násobení
neutronů jaderného paliva, a
d) vyhoření jaderného paliva, pokud
1. jeho schopnost násobení neutronů je vyhod-
notitelná a
2. jde o vyhořelé jaderné palivo, které strávilo
nejméně jednu palivovou kampaň v aktivní
zóně.
§ 16
Plnění principů bezpečného využívání jaderné
energie při vyřazování z provozu
jaderného zařízení
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na plnění principů bezpečného využívání
jaderné energie při vyřazování z provozu jadernéhozařízení v souladu s požadavky vyhlášky o požadav-cích na bezpečné nakládání s radioaktivním odpadema o vyřazování z provozu jaderného zařízení nebopracoviště III. nebo IV. kategorie.(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
tyto požadavky na plnění principů bezpečného vy-
užívání jaderné energie při vyřazování z provozu ja-derného zařízení:
a) musí být určena technická a organizační opa-
tření umožňující provádět vyřazování z pro-vozu,
b) musí být určen časový harmonogram pro jed-
notlivé způsoby vyřazování z provozu,
c) musí být určeny požadavky na konečný stav
území k umístění jaderného zařízení po ukon-čení všech činností v rámci vyřazování z pro-
vozu,
d) množství materiálu, se kterým bude nakládáno
v průběhu vyřazování z provozu, musí být jed-noznačné,
e) musí být určeny způsoby omezení kontaminace
v důsledku průsaků a netěsností, zejména
1. omezením počtu vestavěných potrubních ka-
nálů v podlahách a stěnách,
2. omezením používání podzemních nádrží, jí-
mek a odtokových kanálů pro radioaktivní
látky a
3. možnostmi vzájemného oddělení technolo-
gických systémů pracujících s radioaktivními
a jinými toxickými látkami,
f) materiálové složení systémů, konstrukcí a kom-
ponent, které jsou vystaveny přímo neutrono-vému toku, musí být takové, aby byl minimali-zován vznik materiálu s indukovanou aktivitou,
g) chemické režimy v primárním okruhu musí být
takové, aby byly stabilizovány korozní vrstvymateriálů tohoto okruhu,
h) musí být použity přímé nebo jinak vhodně ve-
dené a uspořádané potrubní trasy s takovou po-vrchovou úpravou a možností jejího udržování,aby v nich nedocházelo k usazování radioak-tivní látky nebo kontaminovaného materiálu,
i) musí být určeny požadavky na technická a orga-
nizační opatření k provádění dekontaminacesystémů, konstrukcí a komponent,
j) musí být určeny požadavky na technická a orga-
nizační opatření k omezení kontaminace betonuv případě netěsností a degradačních procesů na
styčných plochách mezi kovem a betonem,
k) používání nebezpečných látek musí být ome-
zeno na nejnižší rozumně proveditelnou míru,Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3500 Částka 112l) musí být zajištěn snadný přístup ke kontamino-
vaným systémům, konstrukcím a komponentáma zajištěna jejich snadná demontáž,
m) musí být zajištěna možnost dekontaminace po-
mocí dálkově ovládaných prostředků, nelze-li
užít jiný postup,
n) musí být zohledněny vazby na jiné jaderné za-
řízení, které se nachází na stejném území k umís-tění jaderného zařízení,
o) musí být určena opatření pro uchovávání doku-
mentace a sběr dat z provozu pro potřeby vy-řazování z provozu a
p) musí být použita digitální 3D technologie
modelování jaderného zařízení tak, aby bylazajištěna dokumentace a evidence systémů, kon-strukcí a komponent s vlivem na jadernou bez-pečnost při vyřazování z provozu tohoto jader-ného zařízení.
(3) Projekt jaderného zařízení musí identifiko-
vat systémy, konstrukce a komponenty určené proprovoz a vyřazování z provozu jaderného zařízenía výhradně pro vyřazování z provozu jaderného za-
řízení a stanovit požadavky na způsob jejich použitípři vyřazování z provozu jaderného zařízení.
§ 17
Plnění principů bezpečného využívání jaderné
energie při nakládání s radioaktivním odpadem
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na jaderné zařízení tak, aby mohlo býtzajištěno nakládání s radioaktivním odpadem v sou-ladu s požadavky stanovenými atomovým zákonem,vyhláškou o radiační ochraně a zabezpečení radio-
nuklidového zdroje a vyhláškou o požadavcích nabezpečné nakládání s radioaktivním odpadem a o vy-řazování z provozu jaderného zařízení nebo praco-viště III. nebo IV. kategorie.
(2) Projekt jaderného zařízení musí zajistit
plnění základních bezpečnostních funkcí způsobyodpovídajícími vlastnostem radioaktivního odpadua manipulovatelnost s ním.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na zařízení, které je používáno při naklá-dání s radioaktivním odpadem před jeho uložením,tak, aby
a) bylo přístupné pro potřeby údržby a oprav,
b) bylo snadno dekontaminovatelné,c) umožňovalo dohled nad nakládáním s radioak-
tivním odpadem v souladu s požadavky vyhláš-ky o požadavcích na bezpečné nakládání s ra-dioaktivním odpadem a o vyřazování z provozujaderného zařízení nebo pracoviště III. nebo
IV. kategorie,
d) umožňovalo odstranění nánosu nebo usazeniny
radioaktivní látky,
e) umožňovalo sběr a vracení úniku radioaktivní
látky z tohoto zařízení a
f) umožňovalo pravidelné monitorování veličin,
které prokazují správnou funkci tohoto zaří-zení.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na zařízení, které je používáno při zpra-cování a úpravě radioaktivního odpadu, který
obsahuje výbušné nebo hořlavé látky, tak, aby
a) bylo odolné proti účinkům výbuchu nebo po-
žáru a
b) zahrnovalo systém monitorování veličin, které
mají vliv na výbušnost nebo vznik požáru, za-jišťující též výstrahu pro pracovníky obsluhy
jaderného zařízení v případě zvýšeného rizika
výbuchu nebo požáru.
§ 18
Plnění principů bezpečného využívání jaderné
energie skladem radioaktivního odpadu
(1) Projekt jaderného zařízení, které je skladem
radioaktivního odpadu, musí zajistit
a) přednostní využívání systémů, konstrukcí
a komponent s pasivní funkcí systému, kon-strukce nebo komponenty pro zajišťování zá-kladních bezpečnostních funkcí skladu radioak-tivního odpadu,
b) bezpečnou manipulaci s radioaktivním odpa-
dem, jeho skladování a vyjmutí za všech před-vídatelných situací,
c) zabránění poškození obalových souborů pro
skladování radioaktivního odpadu při manipu-laci s radioaktivním odpadem nebo s obalovýmsouborem,
d) možnost pravidelné kontroly neporušenosti
obalových souborů pro skladování radioaktiv-
ního odpadu,
e) rezervní skladovací kapacitu pro přemisťování,Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3501přebalování, kontrolu, údržbu a vyzvedávání
radioaktivního odpadu,
f) vybavení skladu radioaktivního odpadu
systémy, konstrukcemi a komponentami prozajištění jeho funkcí, odpovídajícími druhu,formě, aktivitě a množství skladovaného ra-
dioaktivního odpadu, a
g) technická a organizační opatření, která umož-
ňují pravidelné kontroly stavu a vybavenískladu radioaktivního odpadu.
(2) Projekt jaderného zařízení, které je skladem
radioaktivního odpadu, musí zajistit pro skladováníkapalného radioaktivního odpadu
a) těsnost skladovacích nádrží,
b) ochranu skladovacích nádrží proti korozi,
c) ochranu skladovacích nádrží proti přeplnění,
d) systémy pro sledování míry zaplnění skladova-
cích nádrží,
e) umístění skladovacích nádrží v ochranných jím-
kách, které pojmou objem kapalného radioak-tivního odpadu ze skladovacích nádrží,
f) u ochranných jímek
1. vodotěsnost,
2. signalizaci úniku radioaktivního odpadu ze
skladovacích nádrží a
3. vybavení zařízením pro odčerpání obsahu,
g) odvádění výparů ze skladovacích nádrží
a ochranných jímek a jejich zpracovávání jakoradioaktivního odpadu,
h) umožnění homogenizace a vyčerpání obsahu
skladovacích nádrží a ochranných jímek,
i) prázdnou nádrž o objemu odpovídajícím nej-
větší nádrži v systému pro každý systém skla-dovacích nádrží a
j) v případě skladování v nádobách
1. nepropustnost podlahy a stěn skladu ra-
dioaktivního odpadu do takové výše, abybylo zabráněno při úniku nejvyššího množ-ství skladovaného kapalného radioaktivníhoodpadu z nádoby jeho úniku do životního
prostředí, a
2. spádování podlahy skladu do bezodtokové
ochranné jímky.§ 19
Plnění principů bezpečného využívání jaderné
energie úložištěm radioaktivního odpadu
(1) Projekt jaderného zařízení, které je úložiš-
těm radioaktivního odpadu, musí zajistit
a) zohlednění nejméně příznivých vlastností uklá-
daného radioaktivního odpadu,
b) použití systémů, konstrukcí a komponent s pa-
sivní funkcí systému, konstrukce nebo kompo-nenty v nejvyšším rozumně proveditelném roz-
sahu,
c) soulad úložiště radioaktivního odpadu s
1. požadavky na vlastnosti území, v němž je
umístěno, podle vyhlášky o umístění jader-ného zařízení,
2. plánovaným množstvím a vlastnostmi
radioaktivního odpadu podle vyhlášky o po-žadavcích na bezpečné nakládání s radioak-tivním odpadem a o vyřazování z provozujaderného zařízení nebo pracoviště III. nebo
IV. kategorie,
3. podmínkami normálního provozu a vývojem
stavu území k umístění a stavu jaderného za-řízení předpokládaným projektem jadernéhozařízení během jeho životního cyklu a po
uzavření úložiště radioaktivního odpadu,
4. variantami budoucího vývoje stavu území
k umístění a stavu jaderného zařízení, kteréby mohly vést k provozním událostem a ra-diačním mimořádným událostem, a
5. vlivem stárnutí používaných systémů, kon-
strukcí a komponent s pasivními funkcemisystému, konstrukce nebo komponenty,
d) vzájemnou chemickou a fyzikální slučitelnost
komponent úložiště radioaktivního odpadu
s uloženým radioaktivním odpadem a s prostře-dím uvnitř tohoto úložiště,
e) ochranu úložných prostor úložiště radioaktiv-
ního odpadu v provozu proti obousměrnémuprůsaku vod,
f) minimalizaci možnosti kontaktu uloženého ra-
dioaktivního odpadu s vodou při provozu a
g) ochranu proti záplavě a zatopení vodami,
zejména srážkovými nebo podzemními, pouzavření úložiště radioaktivního odpadu.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3502 Částka 112(2) Projekt jaderného zařízení, které je úložiš-
těm radioaktivního odpadu, musí dále zajistit
a) zachování původních vlastností geologického
prostředí v nejvyšší míře při výstavbě úložiště
radioaktivního odpadu,
b) systémem sledování úložiště radioaktivního od-
padu a jeho okolí
1. sledování oběhu podzemních vod v území,
ve kterém je úložiště radioaktivního odpadu
umístěno,
2. sledování vniknutí vody do úložiště radioak-
tivního odpadu a jeho zaplňování a
3. monitorování úniku radionuklidů z úložiště
radioaktivního odpadu do okolního pro-středí,
c) zabránění ucpání nebo zanesení odvodňovacího
systému, je-li součástí úložiště radioaktivního
odpadu,
d) možnost odčerpání vody, která pronikla do
úložných prostor úložiště radioaktivního od-
padu při jeho zaplňování, a bezpečné nakládánís ní,
e) kontrolovatelnost správné funkce odvodňova-
cího systému nejméně jednou za rok po celou
dobu provozu a
f) zachování vlastností horninového prostředí,
které mají vliv na jadernou bezpečnost, radiačníochranu, technickou bezpečnost, monitorováníradiační situace, zvládání radiační mimořádnéudálosti a zabezpečení a fungování systému po-dle písmene b) v období po uzavření úložištěradioaktivního odpadu.
ČÁST TŘETÍ
PREVENCE, ODOLNOST A OCHRANA
JADERNÉHO ZAŘÍZENÍ PŘED VNITŘNÍMI
UDÁLOSTMI
§ 20
Základní projektové vnitřní postulované
iniciační události
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
konzervativním přístupem seznam základních pro-jektových vnitřních postulovaných iniciačních udá-lostí, pro které bude zajištěna odolnost jadernéhozařízení.(2) Seznam základních projektových vnitřních
postulovaných iniciačních událostí musí být stano-ven na základě technického úsudku s využitím
deterministických a pravděpodobnostních metodanalýzy nebo jejich kombinací.
(3) Seznam základních projektových vnitřních
postulovaných iniciačních událostí musí zahrnovatudálosti, které mohou
a) nahodile vzniknout při provozu jaderného za-
řízení v souladu s projektem jaderného zařízenía mohou mít významný vliv na jadernou bez-pečnost jaderného zařízení a
b) být způsobeny událostmi vyvolanými
1. vlastnostmi území, nebo2.činností člověka.
(4) Základními projektovými vnitřními postu-
lovanými iniciačními událostmi jsou zejména
a) nahodilá samostatná porucha systému, kon-
strukce nebo komponenty,
b) chybný zásah pracovníka obsluhy, nebo
c) kombinace vnitřní postulované iniciační udá-
losti podle písmene a) nebo b) s poruchami nebosituacemi na jaderném zařízení, vznikajícímiv důsledku vlivu vlastností území, které jsouzohledněny v základních projektových výcho-discích.
§ 21
Postulované iniciační události a scénáře
pro rozšířené projektové podmínky
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
seznam postulovaných iniciačních událostí a scénářůpro rozšířené projektové podmínky.
(2) Seznam postulovaných iniciačních událostí
a scénářů pro rozšířené projektové podmínky musí
být stanoven na základě technického úsudku s využi-
tím deterministických a pravděpodobnostních metodanalýzy.
(3) Seznam samostatných postulovaných ini-
ciačních událostí a scénářů pro rozšířené projektové
podmínky musí zahrnovat události, které mohou býtvyvolány v důsledku skrytých vad projektu jader-ného zařízení nebo vlastností území, jejichž intenzita
přesahuje úroveň základních vnějších projektových
událostí.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3503(4) V rámci zajišťování schopnosti projektu ja-
derného zařízení zvládat bez závažného poškozeníjaderného paliva rozšířené projektové podmínkymusí být technicky řešeno zvládání postulovaných
iniciačních událostí a scénářů pro rozšířené projek-
tové podmínky, které zahrnují
a) neobvyklý souběh více iniciačních událostí,
které se vyskytují nahodile ve stavech jadernéhozařízení,
b) souběh vnitřních iniciačních událostí vyvola-
ných zvláště závažnými vnitřními událostmi
nebo vlastnostmi území,
c) poruchy ze společné příčiny na vybraných za-
řízeních,
d) souběh poruch ze společné příčiny u všech
jaderných reaktorů nebo skladů vyhořelého
jaderného paliva, které se nalézají na témžeúzemí k umístění jaderného zařízení, a
e) události, které jsou způsobilé ovlivnit všechna
jaderná zařízení a jiná zařízení, která se nalézajína témže území k umístění jaderného zařízení,způsobit interakci mezi nimi a ovlivnit okolníinfrastrukturu.
(5) Nastanou-li rozšířené projektové pod-
mínky, které jsou těžkou havárií, projekt jadernéhozařízení musí zajistit jejich zvládnutí tak, aby bylyplněny bezpečnostní cíle projektu jaderného zařízenístanovené pro zvládání tohoto typu událostí.
(6) Projektem jaderného zařízení musí být za-
jištěny v rozšířených projektových podmínkách pro-středky k dlouhodobému zajišťování podkritičnostiaktivní zóny a bazénu skladování ozářeného jader-ného paliva.
(7) Projekt jaderného zařízení musí zajistit, aby
jaderné zařízení bylo v rozšířených projektovýchpodmínkách nezávislé na vnějších dodávkách energiía vstupů pro podporu bezpečnostních funkcí pro
období, kdy není možné s dostatečnou spolehlivostítyto dodávky obnovit.
§ 22
Kategorizace vnitřních postulovaných iniciačních
událostí a scénářů
(1) Koncepce ochrany do hloubky projektu ja-
derného zařízení musí vycházet z kategorizace vnitř-ních postulovaných iniciačních událostí a scénářůpro rozšířené projektové podmínky, která je prová-děna s ohledem na předpokládanou četnost jejich vý-
skytu a na závažnost možné radiační mimořádnéudálosti tak, aby bylo dosaženo optimalizace ra-diační ochrany.
(2) Pro každou kategorii vnitřních postulova-
ných iniciačních událostí nebo scénářů musí být sta-
novena radiační a technická projektová kritéria při-jatelnosti tak, aby
a) iniciační události s vysokou četností výskytu
vedly k radiační mimořádné události prvníhostupně nebo radiační nehodě a
b) radiační havárie měly velmi nízkou četnost vý-
skytu.
(3) Radiační projektová kritéria přijatelnosti
pro jednotlivé kategorie vnitřních postulovaných ini-ciačních událostí a scénářů musí být stanovena v sou-
ladu s požadavky atomového zákona na optimalizaciradiační ochrany obyvatel.
(4) Kategorizace vnitřních postulovaných ini-
ciačních událostí nebo scénářů musí rozlišovat kate-
gorie
a) s vysokou četností výskytu, kterou je výskyt
jedné nebo několika vnitřních postulovanýchudálostí stejného typu za dobu delší, než je
rok provozu jaderného zařízení; do této katego-rie mohou být zařazeny pouze události, kterésplní radiační projektová kritéria přijatelnostipro abnormální provoz,
b) se střední četností výskytu, kterou je výskyt
vnitřní postulované iniciační události stejnéhotypu za dobu delší, než je 10 let provozu jader-
ného zařízení; do této kategorie musí být zařa-zeny vnitřní postulované iniciační události,které splní radiační projektová kritéria přijatel-nosti pro méně závažné základní projektové ne-
hody,
c) s nízkou četností výskytu, kterou je výskyt
vnitřní postulované iniciační události stejnéhotypu za dobu delší, než je doba životnosti jader-
ného zařízení; do této kategorie musí býtzařazeny vnitřní postulované iniciační událostia scénáře, které splní radiační projektová krité-ria přijatelnosti pro závažné základní projek-tové nehody, a
d) s velmi nízkou četností výskytu, kterou je vý-
skyt vnitřní postulované iniciační události neboscénáře za dobu delší, než je stonásobek dobySbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3504 Částka 112životnosti jaderného zařízení; do této kategorie
musí být zařazeny vnitřní postulované iniciačníudálosti a scénáře rozšířených projektovýchpodmínek.
§ 23
Zajištění prevence, odolnosti a ochrany jaderného
zařízení před vlivem požáru, exploze nebo zplodin
hoření na jaderném zařízení
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na zajištění prevence, odolnosti a ochranyjaderného zařízení před vlivem požáru, exploze nebozplodin hoření na jaderném zařízení tak, aby sy-stémy, konstrukce a komponenty s vlivem na jader-nou bezpečnost a zásahy pracovníků obsluhy jader-
ného zařízení potřebné z hlediska jaderné bezpeč-nosti, radiační ochrany, monitorování radiační si-tuace, zvládání radiační mimořádné událostia zabezpečení nebyly ohroženy nepřiměřeným rizi-kem požáru, exploze nebo vlivu zplodin hoření.
(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na zajištění prevence, odolnosti a ochranyjaderného zařízení před vlivem požáru, exploze nebozplodin hoření na jaderném zařízení v souladu s po-žadavky zákona o požární ochraně.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systémy, konstrukce a komponentyjaderného zařízení s vlivem na jadernou bezpečnosttak, aby pravděpodobnost vzniku požáru v místě,kde se nacházejí, byla tak nízká, jak je to rozumněproveditelné.
(4) Pro stavební objekty a jiné konstrukce s vli-
vem na jadernou bezpečnost jaderného zařízení musíbýt zpracováno posouzení požárního nebezpečí.
(5) Požár ani jeho následky nesmí ohrozit
schopnost jaderného zařízení zajistit plnění základ-ních bezpečnostních funkcí.
(6) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systém zjištění a ohlášení vzniku po-žáru, který
a) bez prodlení odhalí vznik požáru v areálu jader-
ného zařízení,
b) bez prodlení informuje o vzniku požáru a jeho
místě pracovníky v
1. blokové dozorně,2. ohlašovně požáru nebo obdobném řídicímcentru systému požární ochrany na jaderném
zařízení a
3. havarijním řídicím středisku,
c) umožní včasné oznámení požáru osobám
v areálu jaderného zařízení,
d) je vybaven záložním zdrojem elektrického na-
pájení a
e) zůstává funkční při požáru.
(7) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na zařízení vyhrazená z hlediska požárníochrany a jejich zálohování tak, aby v případě jejich
poruchy nebo náhodného uvedení do provozu ne-bylo negativně ovlivněno plnění bezpečnostní
funkce vybraného zařízení.
(8) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na kabely funkční při požáru nebo naoheň nešířící provedení kabeláže pro systémy, kon-
strukce a komponenty s vlivem na jadernou bezpeč-nost včetně kabeláže v blokové dozorně a záložním
pracovišti blokové dozorny (dále jen „záložní pra-
coviště“).
ČÁST ČTVRTÁ
POŽADAVKY NA PROJEKT
JADERNÉHO ZAŘÍZENÍ Z HLEDISKA
VYHODNOCOVÁNÍ PREVENCE,
ODOLNOSTI A OCHRANY JADERNÉHO
ZAŘÍZENÍ
Obecná pravidla
§ 24
(1) Vyhodnocování míry prevence, odolnosti
a ochrany jaderného zařízení proti nebezpečí ply-noucímu z vlastností území a z vnějších a vnitřníchvlivů zajištěné projektem jaderného zařízení musí
být prováděno hodnocením souladu projektu jader-ného zařízení s požadavky na projekt jaderného za-řízení.
(2) Hodnocení souladu projektu jaderného za-
řízení s požadavky na projekt jaderného zařízení(dále jen „hodnocení bezpečnosti projektu“) musí
být prováděno na základě zkoušek jaderného zaří-
zení nebo, není-li to možné, deterministickými vý-počtovými metodami.
(3) Hodnocení bezpečnosti projektu musí ana-Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3505lyzovat a vyhodnotit odolnost systémů, konstrukcí
a komponent jaderného zařízení proti vlastnostemúzemí a odezvu jaderného zařízení na základní pro-jektové vnitřní postulované iniciační události a postu-lované iniciační události a scénáře, patřící do rozší-řených projektových podmínek.
(4) Při hodnocení bezpečnosti projektu musí
být přednostně uplatněn konzervativní přístup v me-
todách tohoto hodnocení a při stanovení bezpeč-nostních rezerv.
(5) Při hodnocení odolnosti jaderného zařízení
po vzniku postulované iniciační události a scénářepatřícího do rozšířených projektových podmínekmusí být prokázáno, že bezpečnostní cíle jsou na-
plněny při použití realistického přístupu k analýzea ke stanovení kritérií přijatelnosti.
(6) V případě abnormálního provozu a základ-
ních projektových nehod musí být vyhodnoceny ne-určitosti stanovení vstupních parametrů a výsledků
hodnocení bezpečnosti projektu.
§ 25
(1) Hodnocením bezpečnosti projektu musí být
a) prokázána správnost definování projektových
východisek jaderného zařízení a jeho částí,
b) prokázáno plnění bezpečnostních funkcí jader-
ného zařízení a kritérií přijatelnosti tohoto hod-nocení,
c) prokázáno zajištění zvládání projektem jader-
ného zařízení předpokládaných událostí abnor-málního provozu, základních projektovýchnehod a rozšířených projektových podmínekzásahem automatické funkce bezpečnostníchsystémů a diverzních prostředků a zásahy pra-
covníků obsluhy stanovenými vnitřními před-
pisy a
d) prokázána správnost nastavení řídicích a ochran-
ných systémů, a to
1. přijatelností odezvy na jejich zásah, včetně
odezev plánovaných zásahů pracovníků ob-
sluhy, a
2. správným zohledněním rušivých vlivů systé-
mů, konstrukcí a komponent s vlivem na ja-dernou bezpečnost, včetně falešného spuš-
tění bezpečnostních systémů nebo možných
chyb pracovníků obsluhy.(2) Hodnocení bezpečnosti projektu musí po-
užívat ověřené metody odpovídající aktuálně dosa-
žené úrovni vědy a techniky.
(3) Pro projekt jaderného zařízení s jaderným
reaktorem musí být používáno jedinečné pravděpo-dobnostní hodnocení bezpečnosti 1. a 2. úrovněpodle vyhlášky o požadavcích na hodnocení bezpeč-nosti podle atomového zákona. Tímto pravdě-podobnostním hodnocením bezpečnosti musí býtprokázáno, že
a) projekt jaderného zařízení je vyvážený tak, že
1.žádný systém, konstrukce, komponenta,
vlastnost území nebo iniciační událost ne-zvyšuje nepřiměřeně celkové riziko radiační
havárie a
2. riziko porušení fyzických bezpečnostních
bariér je nízké a není zásadně ovlivněno ne-
určitostmi veličin použitých v analýze a
b) bezpečnostní rezervy zajišťují prevenci před
vlivy malých odchylek parametrů jaderného za-
řízení schopných způsobit významné změnyjeho provozních podmínek.
§ 26
Hodnocení bezpečnosti projektu
pro základní projektové vnitřní postulované
iniciační události
Hodnocení bezpečnosti projektu při analýze
odolnosti jaderného zařízení proti základní projek-tové vnitřní postulované iniciační události musí
a) prokázat plnění základních bezpečnostních
funkcí zásahy bezpečnostních systémů a pracov-
níků obsluhy jaderného zařízení, které zaručují
vysokou spolehlivost plnění bezpečnostníchfunkcí; funkce ostatních systémů musí být v této
analýze zohledněny, pokud mohou zhoršovatprůběh odezvy jaderného zařízení po postulo-vané iniciační události,
b) zohlednit výskyt nejzávažnější jednoduché po-
ruchy bezpečnostních systémů s aktivní bezpeč-
nostní funkcí; je-li selhání pasivní funkce systé-mu, konstrukce nebo komponenty praktickyvyloučenou skutečností, nemusí být touto ana-lýzou zohledněno,
c) ověřit účinnost zásahu bezpečnostních systémů
v případě, kdy schopnost těchto systémů zajistit
bezpečnostní funkci je v nejméně příznivémSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3506 Částka 112stavu předpokládaném projektem jaderného za-
řízení pro průběh odezvy po základní projek-tové vnitřní postulované iniciační události; se-lhání jiných systémů, konstrukcí a komponent,které vznikne jako důsledek základní vnitřnípostulované iniciační události, se považuje zasoučást této postulované iniciační události, a
d) prokázat, že vliv neurčitostí vstupních parame-
trůa výpočetních postupů a výrobních tolerancí
na výsledek analýz byl v hodnocení projektujaderného zařízení zohledněn konzervativnímpřístupem.
Hodnocení bezpečnosti projektu pro případ
rozšířených projektových podmínek
§ 27
(1) Hodnocení bezpečnosti projektu musí za-
hrnovat analýzy odolnosti jaderného zařízení propřípad rozšířených projektových podmínek.
(2) V rámci hodnocení bezpečnosti projektu při
analýze odolnosti jaderného zařízení pro případ roz-šířených projektových podmínek musí být prove-deny bezpečnostní analýzy rozvoje událostí a scénářůvybraných podle § 21 odst. 3 a 4.
(3) Pro kombinace událostí a scénářů vybra-
ných podle § 21 odst. 3 a 4 musí být ověřeno, že
jsou v projektu jaderného zařízení uplatněna účinnápreventivní nebo zmírňující technická a organizačníopatření tak, aby bylo zajištěno plnění principů bez-
pečného využívání jaderné energie a bezpečnostníchcílů.
(4) V rámci hodnocení bezpečnosti projektu při
analýze odolnosti jaderného zařízení pro případ roz-šířených projektových podmínek
a) mohou být použity předpoklady analýz stano-
vené realistickým přístupem,
b) nemusí být uplatněna jednoduchá porucha sys-
témů, konstrukcí a komponent a
c) lze uvažovat zásahy systémů, které nejsou bez-
pečnostními systémy.
§ 28
(1) Hodnocením bezpečnosti projektu pro pří-
pad rozšířených projektových podmínek musí býtprokázáno, že systémy, konstrukce a komponenty
určené projektem jaderného zařízení pro prevencia zvládání rozšířených projektových podmínek mají
kapacitu a vlastnosti k plnění svého účelu a jsou při-způsobeny podmínkám při zajišťování své funkce popotřebnou dobu.
(2) V rámci hodnocení bezpečnosti projektu
pro případ rozšířených projektových podmínekmusí být provedeny analýzy zvládání rozšířenýchprojektových podmínek, které musí
a) prokázat účinnost projektem jaderného zařízení
stanovených prostředků pro prevenci vážného
poškození jaderného paliva a zmírnění průběhutěžké havárie,
b) stanovit důsledky radiační havárie, nastane-li,
c) prokázat rezervy odolnosti systémů, konstrukcí
a komponent jaderného zařízení, určených prozvládání rozšířených projektových podmínek,do úrovní zatížení vlastnostmi území a pracov-ním prostředím, které vede ke změně nebo
ztrátě jejich projektových charakteristik,
d) zohlednit uspořádání jaderného zařízení, vlast-
nosti jeho systémů, konstrukcí a komponent,jejich pracovní podmínky spojené s rozvoji vy-braných scénářů rozšířených projektových
podmínek a proveditelnost odezvy na radiačnímimořádnou událost,
e) zohlednit výsledky v 1. a 2. úrovni pravděpo-
dobnostního hodnocení bezpečnosti a
f) určit koncový stav události a požadavky na
dobu trvání funkce systémů, konstrukcí a kom-ponent potřebných k jejímu zvládnutí.
ČÁST PÁTÁ
POŽADAVKY NA SYSTÉMY, KONSTRUKCE
A KOMPONENTY
HLAVA I
OBECNÉ POŽADAVKY NA SYSTÉMY,
KONSTRUKCE A KOMPONENTY
Spolehlivost systémů, konstrukcí a komponent
a odolnost proti poruchám
§ 29
(1) Spolehlivost systémů, konstrukcí a kompo-
nent s vlivem na jadernou bezpečnost musí být za-jištěnaSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3507a) systémem zajišťujícím jejich kvalifikaci na pro-
středí,
b) způsobem zajištění odolnosti systémů proti po-
ruchám a
c) způsobem jejich údržby a zkoušení.
(2) Kvalifikace na prostředí systémů, kon-
strukcí a komponent s vlivem na jadernou bezpeč-nost musí být ve shodě s technickou specifikací sta-
novenou projektem jaderného zařízení.
(3) Shoda vlastností systému, konstrukce nebo
komponenty s vlivem na jadernou bezpečnost s po-žadavky technické specifikace musí být průběžněověřována a dokumentována po celou dobu jeho ži-
votnosti.
(4) Vybrané zařízení musí spolehlivě plnit své
bezpečnostní funkce
a) ve všech stavech jaderného zařízení, včetně
stavů předpokládaných během jeho zkoušek, a
b) při očekávatelném selhání nebo nesprávné čin-
nosti jednotlivých systémů, konstrukcí a kom-ponent s vlivem na jadernou bezpečnost, a tovčetně selhání způsobených chybným zásahem
pracovníků obsluhy.
(5) Projekt jaderného zařízení musí fyzickým
oddělením, funkční izolací, nezávislostí a zálohová-ním systémů a využitím diverzních prostředků zajis-
tit spolehlivé plnění bezpečnostní funkce vybranýchzařízení při selhání vybraného zařízení v důsledkujednoduché poruchy a poruch ze společné příčiny.
(6) Vybrané zařízení musí být v případě poru-
chy nebo selhání některé z jeho komponent samo-volně uvedeno do stavu, ve kterém přispívá rozumně
proveditelným způsobem ke zvládání abnormálníhoprovozu nebo havarijních podmínek na jaderném za-řízení.
§ 30
(1) Projekt jaderného zařízení musí vyloučit
ovlivňování bezpečnostní funkce vybraných zařízeníjinými systémy, konstrukcemi a komponentami s vli-vem na jadernou bezpečnost.
(2) Projekt jaderného zařízení musí zajistit au-
tomatickou aktivaci a řízení bezpečnostních systémů
nebo provedení bezpečnostní funkce systémy s pa-sivní funkcí systému, konstrukce nebo komponentytak, aby zásah pracovníků obsluhy byl nutný nej-
dříve po 30 minutách od vzniku iniciační události.
(3) Požadavek podle odstavce 2 nemusí být
zajištěn, jde-li o případ, kdy lze zásah pracovníkůobsluhy provést dříve. Takový případ musí býtodůvodněn analýzou prokazující možnost dřívějšíhozásahu pracovníků obsluhy.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
opatření k předcházení selhání bezpečnostních sys-témů a systémů s vlivem na jadernou bezpečnost
bazénů skladování v důsledku poruchy ze společné
příčiny, která může vést k závažnému poškození ja-derného paliva.
(5) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
a) bezpečnostní limity a kritéria přijatelnosti pro
parametry charakterizující stav jaderného zaří-zení,
b) omezení pro provozní konfigurace jaderného
zařízení,
c) požadavky na provozuschopnost a nastavení
funkčních parametrů vybraného zařízení,
d) doby potřebné pro obnovení provozuschop-
nosti vybraného zařízení a
e) požadavky na kontroly a zkoušky vybraného
zařízení.
(6) Způsob provedení a četnost kontrol
a zkoušek vybraného zařízení stanovené projektemjaderného zařízení musí dostatečně ověřovat jeho
spolehlivost a nesmí vést k nadměrnému snižováníjeho životnosti.
(7) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na kalibraci a ověření funkce přístrojůa zařízení pro údržbu a provádění kontrol a zkoušekvybraného zařízení.
§ 31
Požadavky na vybraná zařízení v průběhu
životního cyklu jaderného zařízení
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
způsob ověřování platnosti kvalifikace na prostředívybraných zařízení po celou dobu životního cyklu
jaderného zařízení.
(2) Způsob ověřování platnosti kvalifikace na
prostředí vybraných zařízení musí stanovit poža-davky na zkouškySbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3508 Částka 112a) před uvedením vybraného zařízení do provozu,
b) během provozu vybraného zařízení a
c) při údržbě, změnách a zkušebním provozu vy-
braného zařízení.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
konzervativním přístupem technickou specifikacivybraného zařízení tak, aby jeho bezpečnostnírezervy zohlednily zhoršení vlastností materiáluvlivem stárnutí, zahrnujícího zejména únavu, opotře-bení, neutronové křehnutí, erozi, korozi a jinédegradační mechanizmy, které vznikají v důsledkuprovozu vybraného zařízení.
HLAVA II
POŽADAVKY NA TECHNICKÉ
SPECIFIKACE SYSTÉMŮ, KONSTRUKCÍ
A KOMPONENT JADERNÉHO REAKTORU
Aktivní zóna
§ 32
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na aktivní zónu a související chladicí,řídicí a bezpečnostní systémy jaderného zařízení s ja-derným reaktorem tak, aby
a) byly tyto systémy schopny při uplatnění kon-
zervativního přístupu k hodnocení bezpečnostizajistit dodržení projektových limitů pro ak-
tivní zónu v každém provozním stavu a
b) výsledný účinek okamžitých zpětných vazeb
v aktivní zóně působil proti rychlému zvýšení
reaktivity ve všech provozních stavech s jader-ným reaktorem v kritickém a nadkritickémstavu.
(2) Mechanické části palivového systému tvo-
řící aktivní zónu nebo mechanické části umístěné
v její blízkosti, včetně jejich upevnění, musí být pro-
jektem jaderného zařízení řešeny tak, aby
a) byly schopny odolat statickým a dynamickým
účinkům procesů v jaderném reaktoru při pro-
vozních stavech a
b) při základních projektových nehodách a, jak je
to rozumně proveditelné, též v rozšířených pro-
jektových podmínkách jejich porušení nebrá-nilo dosažení stabilizovaného podkritickéhostavu jaderného reaktoru a účinnému chlazeníaktivní zóny stanovenému projektem jaderného
zařízení.
(3) Požadavky na palivový systém aktivní zóny
musí být projektem jaderného zařízení stanovenytak, aby nedošlo po dobu plánované životnosti k jeho
nepřijatelnému poškození v důsledku ozáření v pod-mínkách provozních stavů.
(4) Projekt jaderného zařízení musí v návrhu
palivového systému konzervativním přístupem zo-hlednit mechanizmy zhoršení materiálových vlast-ností palivového systému v aktivní zóně
a) působením vnějšího tlaku chladiva,
b) zvýšením vnitřního tlaku v palivovém elementu,
c) změnami v tlacích a teplotách vznikajících v dů-
sledku výkonových změn,
d) chemickými vlivy,
e) statickým a dynamickým namáháním, včetně
namáhání způsobeného průtokem chladiva,
f) mechanickými vibracemi a
g) změnami v přenosu tepla, které mohou nastat
v důsledku deformací nebo chemických vlivů.
(5) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
kritéria přijatelnosti pro jaderné palivo (dále jen„projektová kritéria paliva“) pro provozní stavyvčetně přípustného úniku radioaktivních látek z pa-
livových elementů, která nesmí být při provozníchstavech a havarijních podmínkách základní projek-tové nehody překročena.
(6) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
charakteristiky palivového systému a aktivní zónya podmínky provozu jaderného reaktoru tak, aby
a) podmínky, které mohou v aktivní zóně nastat
během abnormálního provozu, nezpůsobily je-jich významné zhoršení,
b) úniky štěpných produktů z palivových ele-
mentů byly udržovány na tak nízkých hodno-
tách, jak je to rozumně proveditelné, a
c) palivové elementy a soubory zůstaly při zá-
kladní projektové nehodě na svém místě a nedo-
šlo k jejich poškození, které by bránilo
1. zavedení komponent systému řízení reakti-
vity do aktivní zóny,
2. funkci jiných systémů prořízení reaktivity
a odstavení reaktoru,Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 35093. efektivnímu dochlazování aktivní zóny, nebo
4. následné manipulaci s palivovými soubory.
§ 33
(1) Konstrukční řešení palivových souborů
uplatněné v projektu jaderného zařízení musí umož-ňovat kontrolu jejich částí.
(2) Charakteristiky palivových souborů v pro-
jektu jaderného zařízení musí být experimentálněnebo v provozu jiného jaderného zařízení prověřenyz hlediska schopnosti palivových souborů plnit bez-
pečně svoji projektovou funkci.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
v případě jaderného reaktoru s tepelným výkonem
vyšším než 50 MW požadavky na systém sledování
úrovně a rozložení tepelného výkonu a neutrono-
vého toku v aktivní zóně.
(4) Systém sledování rozložení neutronového
toku v aktivní zóně musí být schopen odhalit oblasti
aktivní zóny, ve kterých by úroveň a rozložení
neutronového toku mohly způsobit překročení pro-jektových kritérií paliva v aktivní zóně pro provozní
stavy.
(5) Konstrukční řešení aktivní zóny v projektu
jaderného zařízení musí umožnit řídicímu systému
výkonu reaktoru udržet úroveň a rozložení neutro-
nového toku ve všech stavech aktivní zóny při nor-málním provozu v mezích stanovených projektemjaderného zařízení.
(6) Aktivní zóna a související chladicí, řídicí,
bezpečnostní a informační systémy musí být projek-tem jaderného zařízení řešeny tak, aby výkonové
oscilace v aktivní zóně, které by mohly způsobitpřekročení projektových kritérií paliva v provozníchstavech, byly podle návrhu aktivní zóny praktickyvyloučenou skutečností nebo byly bez prodlenízjistitelné a potlačitelné.
Systémy řízení reaktivity a odstavení
jaderného reaktoru
§ 34
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavek na vybavení jaderného reaktoru výkon-nými systémy pro řízení reaktivity a odstavení reak-
toru, které jsou schopny jej odstavit za provozníchstavů a v průběhu základních projektových nehod.Tyto systémy musí udržet jaderný reaktor odstavený
téžza situace způsobující nejvyšší reaktivitu aktivní
zóny a zajišťovat dodržení stanovených projekto-vých kritérií jaderného paliva.
(2) Systémy řízení reaktivity a odstavení jader-
ného reaktoru musí být v projektu jaderného zaří-zení tvořeny nejméně dvěma nezávislými systémy
založenými na různých technických principecha schopnými vykonávat svou funkci též v případě
jednoduché poruchy.
(3) Nejméně jeden ze systémů podle odstavce 2
musí být systémem rychlého odstavení jadernéhoreaktoru, který je sám schopen rychle uvést jadernýreaktor z provozního stavu nebo základní projek-tové nehody do podkritického stavu s přiměřenoubezpečnostní rezervou, a to i v případě jednoduché
poruchy tohoto systému.
(4) Nejméně jeden ze systémů podle odstavce 2
musí být sám schopen uvést jaderný reaktor z nor-málního provozu do podkritického stavu a udržetreaktor v podkritickém stavu s přiměřenou bezpeč-nostní rezervou, nastane-li nejvyšší reaktivita aktivnízóny.
(5) Systém podle odstavce 2 musí být v projektu
jaderného zařízení řešen tak, aby jiný systém jader-
ného zařízení nemohl způsobit ztrátu funkce tohotosystému nebo jeho části.
(6) Systémy podle odstavce 2 musí být schopny
v abnormálním provozu a při základní projektovénehodě po dosažení stabilizovaného podkritického
stavu každý samostatně zabránit opětovnému samo-
volnému vzniku kritického stavu jaderného reak-toru, a to též v případě jednoduché poruchy těchto
systémů.
§ 35
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
systémy měření a testy k prověření, zda
a) systémy pro řízení reaktivity a odstavení jader-
ného reaktoru jsou schopny plnit požadavky§ 34 a
b) bezpečnostní funkce systémů prořízení reakti-
vity a odstavení jaderného reaktoru jsou prová-děny ve všech provozních stavech a při základníprojektové nehodě.
(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovitSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3510 Částka 112opatření schopná zajistit podkritičnost aktivní zóny
při zvládání rozšířených projektových podmínek.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit ro-
zumně proveditelná opatření k dlouhodobému zajiš-
tění podkritičnosti roztavené aktivní zóny při těžkéhavárii.
Primární okruh
§ 36
(1) Požadavky na primární okruh v projektu
jaderného zařízení musí být stanoveny tak, abys podporou ostatních systémů jaderného zařízení
plnil základní bezpečnostní funkce po dobu své pro-jektové životnosti ve všech provozních stavech
a v podmínkách základních projektových nehod.
(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na materiály a výrobní a zkušební po-stupy komponent primárního okruhu způsobem od-povídajícím povaze jaderného zařízení a ve shoděs požadavky jiných právních předpisů.
(3) Projekt jaderného zařízení musí u tlakové
nádoby jaderného reaktoru a ostatních komponentprimárního okruhu v průběhu životního cyklu ja-
derného zařízení stanovit
a) požadavky tak, aby
1. byla zajištěna odolnost proti vzniku poruch
materiálu, včetně roztržení,
2. byla zajištěna nízká rychlost šíření poruch
v materiálu,
3. byla zajištěna odolnost proti křehkému lomu
materiálu a
4. bylo prasknutí tlakové nádoby reaktoru
prakticky vyloučenou skutečností,
b) způsob detekce a sledování poruch podle pís-
mene a) a
c) způsob ovlivňování křehnutí materiálu.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
podmínky pro provoz a ochranu primárního okruhuv provozních stavech a pro zkoušky tohoto systémutak, aby mohlo být provedeno hodnocení vlivů,které jej mohou poškodit, a stanoveny bezpečnostnílimity a kritéria přijatelnosti těchto zkoušek, včetněprojektových limitů.
(5) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na primární okruh a jeho podpůrné, ří-dicí a ochranné systémy tak, aby kritéria přijatelnosti
podle odstavce 4 byla
a) stanovena konzervativním přístupem a
b) plněna ve všech stavech jaderného zařízení
předpokládaných projektem jaderného zařízení.
§ 37
(1) Projekt jaderného zařízení musí zajistit pro-
středky pro včasnou detekci úniku chladiva z primár-ního okruhu a postupy pro periodické kontrolya zkoušky stavu primárního okruhu, včetně hodno-
cení vlastností materiálu nádoby jaderného reaktoru.
(2) V projektu jaderného zařízení musí být na-
vrženy prostředky chránící primární okruh protipřetlakování tak, aby bylo zajištěno, že nedojde
k úniku radioaktivní látky mimo jaderné zařízenía do provozních prostor, s výjimkou odůvodněnéhoačasově omezeného odpuštění radioaktivní látky do
systémů nebo prostor uvnitř ochranné obálky jader-
ného reaktoru k tomu určených, je-li to nutné kezvládnutí havarijních podmínek. Abnormální pro-voz musí být zvládán bez zásahu těchto prostředků.
(3) Primární okruh musí být podle projektu ja-
derného zařízení vybaven oddělovacími prvky napřipojovacích potrubích k zabránění úniku chladivaobsahujícího radioaktivní látku mimo primárníokruh.
(4) Pro udržení dostatečného množství chladiva
v primárním okruhu a pro regulaci objemovýchzměn chladiva ve všech provozních stavech musíbýt v projektu jaderného zařízení stanoven doplňo-vací systém.
(5) Komponenty umístěné uvnitř primárního
okruhu musí být navrženy tak, aby byly vysoce spo-lehlivé a při jejich poruše nedošlo v provozních sta-vech a při základních projektových nehodách k ná-slednému poškození ostatních částí primárního
okruhu.
§ 38
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na bezpečnostní systémy havarijníhochlazení aktivní zóny, které v případě základní pro-
jektové nehody spojené s porušením integrity tlako-vého okruhu chlazení jaderného reaktoru a únikemchladiva z primárního okruhu zajistí odvod teplaSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3511z aktivní zóny do okolního prostředí po dostatečně
dlouhou dobu tak, aby
a) nebyly překročeny projektové limity pro poru-
šení palivových elementů,
b) energetické důsledky chemické reakce jader-
ného paliva s chladivem primárního okruhubyly v mezích kritérií přijatelnosti stanovenýchprojektem jaderného zařízení a
c) nedošlo ke změnám geometrie palivových ele-
mentů, palivových souborů nebo vnitřních částí
jaderného reaktoru, které by mohly ovlivnitúčinnost chlazení aktivní zóny.
(2) Projekt jaderného zařízení musí zajistit, že
účinnost zásahu systémů havarijního chlazení aktivní
zóny při postulované iniciační události s únikemchladiva z primárního okruhu nebude negativněovlivněna zejména
a) nevhodnou konfigurací systému, nebo
b) nevhodným umístěním připojení k primárnímu
okruhu.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systém havarijního chlazení aktivnízóny tak, aby byly možné periodické zkoušky jehofunkčnosti a prohlídky za provozu jaderného zaří-zení, včetně zkoušek
a) pevnosti a těsnosti tohoto systému,
b) aktivních funkcí komponent tohoto systému a
c) funkce tohoto systému jako celku nebo funkcí
jeho jednotlivých testovatelných částí.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systémy pro čištění chladiva primár-
ního okruhu od nečistot a radioaktivních látek,včetně odstraňování korozních a štěpných produktů,
tak, aby byla plněna projektem jaderného zařízenístanovená kritéria přijatelnosti pro chemický režimprimárního okruhu a umožněn provoz při netěsnos-tech jaderného paliva připuštěných projektem jader-ného zařízení.
(5) Bezpečnostní systém zajišťující odvod zbyt-
kového tepla z aktivní zóny a z rozpadu štěpných
produktů a akumulovaného tepla komponent musí
podle projektu jaderného zařízení
a) zajistit plnění své funkce nezávisle na zdrojích
energie mimo jaderné zařízení,
b) zajistit odvod zbytkového tepla z aktivní zóny
po odstavení jaderného reaktoru a během násle-dující doby tak, aby nebyly porušeny projek-
tové limity jaderného paliva a primárníhookruhu při jednoduché poruše v tomto systémuv případě, že jedna z částí tohoto systému je
současně neprovozuschopná z důvodu opravy,
a
c) zajišťovat monitorování svých funkcí.
(6) Návrh systémů, konstrukcí a komponent
systému primárního okruhu v projektu jadernéhozařízení musí pracovníkům obsluhy zajistit diverznía alternativní prostředky a umožnit provedení orga-nizačních opatření k
a) havarijnímu chlazení aktivní zóny a odvodu
zbytkového tepla z jaderného reaktoru v situaci,kdy dojde k úplné ztrátě funkce bezpečnostního
systému chlazení aktivní zóny v důsledku poru-chy ze společné příčiny, a
b) odtlakování primárního okruhu a zabránění
rozvoji tavení aktivní zóny za vysokého tlakuchladiva v havarijních podmínkách.
(7) Projekt jaderného zařízení musí zajistit
systémy odvodu zbytkového tepla z aktivní zónya bazénu skladování diverzními a alternativními pro-středky tak, aby alespoň jeden byl účinný též po
výskytu vlastností území a vnitřních událostízávažnějších, než jsou vlastnosti území nebo vnitřní
události zahrnuté do základních projektových vý-chodisek.
§ 39
Informační a řídicí systémy
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na informační a řídicí systémy umožňu-
jící sledovat, měřit, zaznamenávat, zpracovávat a řídit
provozní parametry technologických procesů a ovlá-
dat systémy s vlivem na jadernou bezpečnost,radiační ochranu, monitorování radiační situace,zvládání radiační mimořádné události a zabezpečeníve všech stavech jaderného zařízení.
(2) Jaderné zařízení musí být podle projektu
jaderného zařízení vybaveno informačními systémy,které poskytují, zaznamenávají a zpracovávají v hava-rijních podmínkách informace
a) o okamžitém stavu jaderného zařízení a o prů-
běhu události, zejména o parametrech a stavusystémů, které mohou mít vliv na průběh štěpné
reakce nebo integritu aktivní zóny, primárníhoSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3512 Částka 112okruhu a ochranné obálky a s ní souvisejících
systémů, a
b) umožňující předpovědět šíření ionizujícího
záření a únik radioaktivní látky mimo jadernézařízení tak, aby bylo možné řídit odezvu na
radiační havárii.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na spolehlivost informačních a řídicích
systémů a na způsob, periodicitu a kvalitu ověřování
stavu těchto systémů.
(4) Projekt jaderného zařízení musí pro kom-
ponenty informačních a řídicích systémů, u nichž
je projektem jaderného zařízení vyžadována vysokáspolehlivost, zajistit ověřování jejich stavu
a) za provozu průběžně prováděnou diagnostikou
nebo periodickým testováním, nebo
b) při odstaveném jaderném reaktoru jejich perio-
dickým testováním, neexistuje-li bezpečný způ-sob jejich testování za provozu.
(5) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na sdělovače a ovladače tak, aby pracov-níci obsluhy měli neustále dostatek informací o pro-vozu jaderného zařízení a mohli v případě potřeby
zasáhnout.
(6) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na informační a řídicí systémy tak, aby
signalizovaly odchylky důležitých provozních para-metrů od mezí přípustných hodnot.
§ 40
Ochranné systémy
(1) Projekt jaderného zařízení s jaderným reak-
torem musí stanovit požadavky na ochrannésystémy. Ochranné systémy musí
a) rozeznat vznik abnormálního provozu a zá-
kladní projektové nehody,
b) automaticky uvést do chodu bezpečnostní
systémy ke zvládání abnormálního provozua základní projektové nehody, včetně výkon-
ného systému pro rychlé odstavení jadernéhoreaktoru,
c) umožnit pracovníkům obsluhy jaderného zaří-
zení záložní ruční spuštění zásahů ochranného
systému v případech předpokládaných projek-tem jaderného zařízení,
d) být odděleny od řídicích systémů; propojeníochranných a řídicích systémů je přípustné,
neovlivňuje-li negativně jadernou bezpečnost,
e) být navrženy tak, že jejich zásahy jsou v případě
konfliktu nadřazeny činnosti řídicích systémů
a zásahům pracovníků obsluhy v míře dovolu-
jící plnit požadavek podle písmene f),
f) plnit automatické funkce ochranných systémů,
anižby bránily pracovníkům obsluhy jaderného
zařízení v nápravných zásazích podle havarij-ních předpisů a návodů pro zvládání těžkých
havárií,
g) být vysoce spolehlivé a zálohovány tak, aby jed-
noduchá porucha nezpůsobila ztrátu funkceochranného systému,
h) být navrženy tak, aby výpadek, zkoušení nebo
uvedení mimo provoz kanálu tvořeného kom-ponentou nebo jedním ze zálohujících se funkč-ních řetězců odčidla po zpracování signálu
(dále jen „kanál“) nezpůsobily snížení počtu
provozuschopných zálohujících se kanálů na je-
den,
i) mít nezávislé kanály v počtu, který zajistí, že
jednoduchá porucha nezpůsobí ztrátu funkceochranného systému,
j) mít společné obvody zpracování zálohujících se
signálů navržené tak, aby jejich poruchy nemo-
hly způsobit ztrátu funkce systému rychléhoodstavení jaderného reaktoru, a
k) být navrženy tak, aby bylo minimalizováno
ohrožení funkcí ochranného systému, a toi při výskytu předem neidentifikovatelných po-ruch ze společné příčiny v ochranných systé-mech.
(2) Požadavky na ochranný systém a nastavení
jeho parametrů musí být v projektu jaderného za-
řízení stanoveny tak, aby nemohlo dojít k překročeníprojektových kritérií a projektových limitů jader-
ného paliva.
(3) Ochranný systém musí být v projektu ja-
derného zařízení navržen tak, aby umožňoval
a) periodické zkoušky funkce jednotlivých kanálů
při provozu jaderného reaktoru a
b) vyzkoušení společných obvodů zpracování zá-
lohujících se signálů při odstaveném jaderném
reaktoru.
(4) Ochranný systém musí být v projektu ja-
derného zařízení navržen tak, aby při zjištění poruchSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3513jeho komponent pomocí průběžně automaticky pro-
váděné diagnostiky nebo při vzniku podmínek zne-možňujících řádné provádění jeho bezpečnostních
funkcí umožnil pracovníkům obsluhy jaderného za-řízení dosažení bezpečného stavu jaderného zařízenínebo stabilizovaného podkritického stavu.
(5) Projekt jaderného zařízení musí při použití
digitálních programovatelných prostředků v ochran-
ném systému stanovit požadavek na jejich kvalitua její nezávislé posouzení. Nelze-li zajistit potřebnouspolehlivost projektovaných bezpečnostních funkcíochranných systémů v důsledku nízké odolnosti
těchto systémů proti poruše ze společné příčiny
v programovém vybavení, musí být funkce ochran-ného systému zálohována diverzními prostředky.
§ 41
Pracoviště a systémy pro ovládání
jaderného zařízení
(1) Projekt jaderného zařízení s jaderným reak-
torem musí obsahovat návrh blokové dozorny.
(2) Bloková dozorna musí být navržena v pro-
jektu jaderného zařízení tak, aby
a) umožňovala bezpečný přístup a pobyt pracov-
níků a zdravotní nezávadnost prostředí pro pra-
covníky obsluhy blokové dozorny ve všech sta-vech jaderného zařízení, ve kterých je funkceblokové dozorny vyžadována projektem jader-ného zařízení, a
b) byla zajištěna ochrana blokové dozorny před
vlivem vnitřních událostí a vlastností území,který může ohrozit její provozuschopnosta obyvatelnost podle písmene a).
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na sdělovače stavu parametrů a kompo-
nent a ovladače zařízení v blokové dozorně tak, aby
a) zohledňovaly lidský faktor a ergonomické po-
žadavky na uživatelské rozhraní pro pracov-níky obsluhy blokové dozorny,
b) pracovníci obsluhy blokové dozorny měli in-
formace o
1. provozu jaderného zařízení,2. automatických zásazích řídicích a ochran-
ných systémů a
3. výsledcích automatických zásahů řídicích
a ochranných systémů,c) pracovníci obsluhy blokové dozorny mohli
provádět činnosti stanovené vnitřními předpisy
a
d) systémy kontroly a řízení dávaly prostřednic-
tvím sdělovačů vizuální a zvukové výstrahy,
upozorňující pracovníky obsluhy blokové do-zorny na vznik nebo změnu provozních stavů,které se odchylují od mezí pro normální provoza mohou ovlivnit jadernou bezpečnost a radiačníochranu jaderného zařízení.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na záložní pracoviště a prostředky pro
ovládání jaderného zařízení tak, aby v případěnepoužitelnosti blokové dozorny byly zajištěny zá-sahy pracovníků obsluhy jaderného zařízení nutné
v provozních stavech, v podmínkách základních pro-jektových nehod a po základní vnější projektovéudálosti pro
a) odstavení jaderného reaktoru,
b) udržení jaderného reaktoru v bezpečném stavu,
c) odvádění zbytkového tepla z jaderného reak-
toru a bazénů skladování a
d) monitorování stavu jaderného zařízení.
(5) Záložní pracoviště musí
a) být tak, jak je to rozumně proveditelné, fyzicky
a elektricky odděleno od blokové dozorny,
b) být navrženo tak, aby byl zajištěn bezpečný pří-
stup a pobyt pracovníků na tomto pracovišti
a zdravotní nezávadnost jeho prostředí pro pra-covníky obsluhy blokové dozorny v situacích,pro které je záložní pracoviště projektem jader-
ného zařízení určeno, a
c) plnit požadavek podle odstavce 3 písm. b) a c)
a funkce záložního pracoviště v rozsahu stano-
veném projektem jaderného zařízení.
§ 42
Elektrické napájecí systémy
(1) Projekt jaderného zařízení musí zajistit pro
systémy důležité pro provoz jaderného zařízenísystém navzájem nezávislých zdrojů elektrického
napájení tak, aby byla v rozumně proveditelné míře
vyloučena možnost selhání elektrického napájenísystémů, konstrukcí a komponent s vlivem na jader-nou bezpečnost.
(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovitSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3514 Částka 112požadavky na zdroje a systémy elektrického napá-
jení podle odstavce 1 tak, aby
a) systémy, konstrukce a komponenty s vlivem na
jadernou bezpečnost byly schopny vykonávaturčené funkce,
b) zálohující se systémy, konstrukce a komponenty
byly z hlediska elektrického napájení navzájemnezávislé a
c) zdroj elektrického napájení měl sám o sobě spo-
lehlivost a kapacitu k zajištění
1. plnění projektových limitů pro elektrické na-
pájecí systémy při provozních stavech a
2. bezpečnostních funkcí v souladu s požadavky
projektu jaderného zařízení.
(3) Projekt jaderného zařízení s jaderným reak-
torem musí stanovit požadavky na elektrické napá-jecí systémy tak, aby
a) bylo v rozumně proveditelné míře zajištěno, že
porucha rozvodu elektrické energie mimo ja-derné zařízení neovlivní
1. systém pracovního napájení jaderného zaří-
zení,
2. systém rezervního napájení vlastní spotřeby
jaderného zařízení a
3. plnění základních bezpečnostních funkcí,
b) pro napájení projektem jaderného zařízení urče-
ných systémů, konstrukcí a komponent s vlivemna jadernou bezpečnost byl k dispozici nou-zový zdroj elektrického napájení, který je rych-le dostupný, spolehlivý, nezávislý a za provozutestovatelný, (dále jen „nouzový zdroj elektric-
kého napájení“) s výkonem poskytovaným podobu potřebnou pro zajištění spolehlivé funkcesystémů nutných pro zvládnutí situací, které
jsou stanoveny v projektových východiscích,
c) nouzový zdroj elektrického napájení byl scho-
pen plnit svou bezpečnostní funkci při jednodu-ché poruše v systému nouzových zdrojů elek-
trického napájení a současné ztrátě vnějšího
elektrického napájení,
d) zatěžování nouzového zdroje elektrického na-
pájení připojováním jednotlivých spotřebičůprobíhalo řízeným způsobem a nedošlo k jeho
přetížení,
e) v situaci, kdy je počet nezávislých nouzových
zdrojů elektrického napájení nižší než počet ne-
závislých zálohujících se bezpečnostních systé-můstejného typu, nebyla snížena spolehlivost
a nezávislost zásahu bezpečnostních systémů a
f) byly k dispozici další diverzní a alternativní
zdroje elektrického napájení zajišťující napájenísystémů, konstrukcí a komponent pro zvládánísituací vyvolaných extrémními vlastnostmiúzemí a vnitřními událostmi patřícími do roz-šířených projektových podmínek v souladus postupy pro jejich zvládání stanovenými pro-jektem jaderného zařízení.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
systémy, konstrukce a komponenty s vlivem na ja-dernou bezpečnost, u nichž je pro zajištění jaderné
bezpečnosti nutné nepřetržité napájení z akumulá-torů. Kapacita akumulátorů nepřetržitého napájení
musí být projektem jaderného zařízení stanovenakonzervativním přístupem s ohledem na potřebnoudobu napájení a výkon tak, aby byly zajištěny bez-pečnostní funkce stanovené projektem jaderného za-řízení do doby, než bude možné zajistit dobíjení
akumulátorů.
(5) Elektrický napájecí systém systémů, kon-
strukcí a komponent s vlivem na jadernou bezpeč-nost musí být podle projektu jaderného zařízení vy-baven monitorovacími a informačními systémy,které
a) podávají pracovníkům obsluhy informace
o stavu a důležitých elektrických parametrechelektrického napájecího systému a
b) jsou schopny zjišťovat a lokalizovat poruchu
elektrického napájecího systému a jeho kompo-nent.
(6) Projekt jaderného zařízení s jaderným reak-
torem o tepelném výkonu vyšším než 50 MW, které
slouží k výrobě elektrické energie, musí obsahovat
návrh způsobu zajištění napájení vlastní spotřeby ja-derného zařízení z vlastního turbogenerátoru v pří-padě, že napájení z vnější sítě je přerušeno a je zne-
možněno vyvedení výkonu turbogenerátoru dovnější sítě.
Systém ochranné obálky
§ 43
(1) Projekt jaderného zařízení musí v případě
jaderného zařízení s jaderným reaktorem o tepelnémvýkonu vyšším než 50 MW obsahovat návrh bez-Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3515pečnostního systému ochranné obálky, který je
schopen
a) zajistit ochranu jaderného reaktoru před
1. vlivem vlastností území a
2. událostmi, které mají původ v činnosti člo-
věka, a
b) zabránit úniku radioaktivní látky mimo jaderné
zařízení.
(2) Systém ochranné obálky musí být podle
projektu jaderného zařízení tvořen hermetickouobálkou uzavírající hermetický prostor a musí chrá-nit
a) jaderný reaktor a systémy, konstrukce a kompo-
nenty primárního okruhu a od něj neoddělitelnéčásti systému přeměny energie a
b) v hermetickém prostoru umístěné
1.části bezpečnostních systémů a
2. bazény skladování.
(3) Systém ochranné obálky musí být podle
projektu jaderného zařízení dále tvořen systémy za-jišťujícími
a) oddělení hermetického prostoru od vnějších po-
trubních systémů v místě jejich prostupů a her-
metické uzavření průchodů do hermetického
prostoru,
b)řízení tlaku a teploty v hermetickém prostoru,
c) nakládání se štěpnými produkty, vodíkem,
kyslíkem a jinými látkami vznikajícími přištěpné reakci, při ozáření a při chemickýchreakcích v havarijních podmínkách a jejich ří-
zené odstraňování tak, aby se zabránilo jejichúniku mimo jaderné zařízení,
d) aktivní ochranu hermetického prostoru proti
vlastnostem území a událostem, které mají pů-vod v činnosti člověka, a
e) potlačení a zvládání těžkých havárií s tavením
jaderného paliva vzniklých v hermetickém pro-storu.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
pro zajištění a ochranu funkcí systému ochrannéobálky
a) kritéria přijatelnosti zahrnující projektové li-
mity
1. teplot a tlaků uvnitř ochranné obálky,
2. těsnosti ochranné obálky a3. přípustných deformací konstrukce ochranné
obálky a
b) technická a organizační opatření proti překro-
čení kritérií přijatelnosti podle písmene a) pro-váděná
1. při základních projektových nehodách
a v rozšířených projektových podmínkáchbez vážného poškození jaderného paliva podobu do uplatnění opatření nutných pro do-sažení bezpečného stavu jaderného zařízení a
2. po vzniku těžké havárie minimálně po dobu
potřebnou k provedení opatření ke zvládánítěžké havárie a radiační mimořádné události.
(5) Projekt jaderného zařízení musí obsahovat
návrh systémů pro oddělení hermetického prostoru
tak, aby při základních projektových nehodách bylooddělení systémů umístěných uvnitř hermetického
prostoru od zbytku jaderného zařízení zajištěno po-mocí systému testovatelných oddělovacích prvků.
§ 44
(1) Systém ochranné obálky musí být podle
projektu jaderného zařízení při základních projekto-vých nehodách schopen pomocí oddělovacích prvkůomezit následky zjištěného obtoku hranic hermetic-kého prostoru, včetně případu vzniku jednoduché
poruchy v systémech ovládání oddělovacích prvků.Každá potrubní trasa, která prochází hranicí herme-tického prostoru a
a) je součástí primárního okruhu nebo je spojena
přímo s atmosférou hermetického prostoru,musí být oddělitelná a vybavena nejméně dvěma
oddělovacími prvky řazenými v sérii, které jsou
nezávisle ovladatelné, z nichž jeden je uvnitř
ochranné obálky a druhý mimo ni, a
b) není součástí primárního okruhu nebo není
spojena přímo s atmosférou hermetického pro-storu, musí mít nejméně jeden oddělovací prvek
umístěný mimo hermetický prostor.
(2) Projektem jaderného zařízení musí být sta-
novena možnost oddělení hermetického prostoru odvnějšího prostředí a od systémů mimo něj v rozšíře-
ných projektových podmínkách.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky tak, aby v průběhu provozního stavus odstaveným jaderným reaktorem a s otevřenýmSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3516 Částka 112hermetickým prostorem byla těžká havárie v herme-
tickém prostoru prakticky vyloučenou skutečností.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na potrubní a kabelové průchodky hra-nicí hermetického prostoru tak, aby
a) byl omezen únik radioaktivní látky z hermetic-
kého prostoru na co nejnižší míru,
b) byly chráněny před vlivy
1. reaktivních sil a
2. poruch ostatních komponent a
c) oddělovací armatury u potrubních průchodek
byly umístěny co nejblíže ke stěně hranice her-
metického prostoru a jejich
1. stav byl v každé situaci detekovatelný,2. funkce byla testovatelná během normálního
provozu a
3. ovládání bylo spolehlivé a společně se záso-
bováním elektrickou energií bylo zajištěnozálohováním nebo diverzními prostředky.
(5) Systém ochranné obálky musí být podle
projektu jaderného zařízení vybaven prostředkyumožňujícími vstup fyzických osob do hermetic-kého prostoru za provozu při zachování jeho těs-nosti.
(6) Mezi jednotlivými částmi hermetického
prostoru musí být projektem jaderného zařízení sta-noveny ventilační cesty, které zabrání
a) lokálnímu shromažďování vznikajících výbuš-
ných plynů a
b) poškození hranice hermetického prostoru nebo
zařízení uvnitř hermetického prostoru rozdíly
tlaku vzniklými za havarijních podmínek.
§ 45
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na zkoušky těsnosti, pevnosti a funkč-nosti systému ochranné obálky a jeho jednotlivýchčástí během a po ukončení výstavby jaderného za-řízení, periodicky za jeho provozu a po opraváchjeho jednotlivých systémů, konstrukcí a komponentpro
a) ověření plnění kritérií přijatelnosti,
b) odhalení vad, poruch a úrovně degradace jed-
notlivých systémů, konstrukcí a komponent a
c) získání podkladů pro uplatnění nápravnéhoopatření odpovídajícího odhalenému nedo-
statku.
(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na bezpečnostní systém odvodu tepla zesystému ochranné obálky, který spolu s ostatnímisystémy ochranné obálky v průběhu havarijníchpodmínek a po dosažení stabilizovaného podkritic-kého stavu jaderného reaktoru musí zajistit sníženítlaku a teploty uvnitř hermetického prostoru na úro-
veňstanovenou projektem jaderného zařízení.
(3) Systémy podle § 43 odst. 3 písm. c) musí
být podle projektu jaderného zařízení spolu s ostat-ními systémy jaderného zařízení schopny
a) snížit objemovou aktivitu radionuklidů v her-
metickém prostoru a upravit složení a formuproduktů štěpné reakce pro potřeby dalšího na-kládání a
b) monitorovat objemové koncentrace výbušných
plynů vznikajících při havarijních podmínkách
a snižovat jejich úroveň tak, aby nebyla ohro-
žena celistvost hermetického prostoru jejich ho-řením nebo výbuchem.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na diverzní a alternativní prostředky a po-stupy k ochraně integrity systému ochranné obálky,
které umožňují v případě tavení aktivní zóny v ro-
zumně proveditelné míře
a) zachycení taveniny aktivní zóny uvnitř herme-
tického prostoru ochranné obálky,
b) potlačení reaktivity v tavenině aktivní zóny,
c) dlouhodobé chlazení taveniny aktivní zóny s vy-
vedením tepla do systémů pro odvod tepla
z ochranné obálky a
d) udržení schopnosti systému ochranné obálky
zachytit radioaktivní látku uvnitř hermetického
prostoru ochranné obálky.
(5) Kryty, tepelné izolace a nátěry konstrukcí
a komponent uvnitř hermetického prostoru musí
být v projektu jaderného zařízení navrženy pro zá-kladní projektové nehody a rozšířené projektovépodmínky a
a) musí bránit ohrožení bezpečnostních funkcí
systému ochranné obálky a
b) nesmí negativně ovlivnit systém ochranné
obálky a další bezpečnostní systémy umístěnév ochranné obálce v důsledku vlastního poško-Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3517zení při stavech jaderného zařízení předpoklá-
daných projektem jaderného zařízení.
§ 46
Pomocné a podpůrné služby a systémy
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na pomocné a podpůrné služby a sy-stémy, kterými jsou
a) nezávislé systémy odvodu tepla do okolního
prostředí pro zajištění funkce bezpečnostníchsystémů pro odvod zbytkového tepla z aktivní
zóny, odvod tepla z bazénů skladování, odvod
tepla z ochranné obálky a odvod tepla z vybra-ných zařízení a dalších zařízení s vlivem najadernou bezpečnost při provozních stavecha při základních projektových nehodách; tytosystémy musí být projektovány tak, aby bylazajištěna
1. spolehlivost provedení bezpečnostní funkce
zálohováním systémů, konstrukcí a kompo-nent těchto nezávislých systémů odvodu tep-
la s vlivem na jadernou bezpečnost, včetnějejich elektrického napájení z nouzovýchzdrojů elektrického napájení,
2. detekce průniku radioaktivní látky do těchto
systémů odvodu tepla a
3. zařízení pro zamezení úniku radioaktivní
látky mimo jaderné zařízení,
b) ventilační, klimatizační a filtrační systémy, které
zajišťují za provozních stavů a při základních
projektových nehodách projektem jadernéhozařízení stanovené podmínky v prostorách,kde se nacházejí systémy, konstrukce a kompo-nenty s vlivem na jadernou bezpečnost, a
c) jiné systémy, které poskytují služby nebo média
k udržení provozuschopnosti zařízení s vlivemna jadernou bezpečnost, zejména
1. elektrické napájení,
2. vodu,
3. stlačený vzduch,
4. pohonné hmoty,
5. mazání, nebo
6. technické plyny.
(2) Alespoň jeden ze systémů podle odstavce 1
písm. b) musí
a) zabránit šíření aerosolů radioaktivní látky neboškodlivých látek unikajících ze zařízení v pro-
storách jaderného zařízení určených k tomuprojektem jaderného zařízení a snížit úroveňjejich koncentrací na hodnoty, které jsou v sou-ladu s požadavky na přístupnost obslužnýchprostor jaderného zařízení,
b) zabránit úniku radioaktivní látky mimo jaderné
zařízení nebo tento únik udržet tak malý, jak jerozumně proveditelné,
c) zajistit projektem jaderného zařízení stanovené
podmínky prostředí v prostorách jaderného za-řízení a odvětrávat z nich inertní a toxicképlyny, aniž by byla narušena schopnost řídit
výpusť radioaktivní látky,
d) být vybaven filtry s dostatečnou účinností
a umožňovat zkoušky jejich účinnosti a
e) zajistit soulad výpustí radionuklidů z jaderného
zařízení s požadavky atomového zákona.
§ 47
Systém přeměny energie
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systém přeměny energie páry produ-kované z jaderné energie na elektrickou energii (dálejen„systém přeměny energie“) tak, aby v provozních
stavech při výkonu jaderného reaktoru předpokláda-ném projektem jaderného zařízení byl zajištěn od-vod tepla z jaderného reaktoru.
(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na systém sekundárního okruhu chlazeníjaderného reaktoru (dále jen „sekundární okruh“),
který musí zajišťovat výrobu a odvod páry a přívodnapájecí vody v systému přeměny energie tak, abybylo zajištěno oddělení systému přeměny energie odprimárního okruhu a od částí systému mimo herme-
tický prostor při abnormálním provozu a v havarij-ních podmínkách pomocí vybraného zařízení.
(3) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na vybraná zařízení, která jsou součástísystému přeměny energie, tak, aby
a) bylo zajištěno plnění jejich bezpečnostních
funkcí a
b) byly konstrukce a komponenty tohoto systému
s vlivem na jadernou bezpečnost chráněny protivnitřním událostem a vlastnostem území.
(4) Návrh systému přeměny energie v projektu
jaderného zařízení musíSbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3518 Částka 112a) zajistit sledování úrovně úniku radioaktivní
látky z primárního okruhu do systému pře-měny energie a
b) umožnit omezení dalšího úniku radioaktivní
látky mimo systém přeměny energie tak, abynedošlo k radiační nehodě nebo radiační havárii.
ČÁST ŠESTÁ
TECHNICKÉ PROSTŘEDKY K ZAJIŠTĚNÍ
RADIAČNÍ OCHRANY
§ 48
(1) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na technické prostředky k zajištění ra-diační ochrany potřebné pro
a) analýzu procesů ačinností z hlediska radiační
ochrany,
b) identifikaci zdrojů ionizujícího záření a radioak-
tivních látek, včetně vznikajících aktivačních
a korozních produktů, a
c) kontrolu transportu zdrojů ionizujícího záření
a radioaktivních látek v systémech jadernéhozařízení a v pracovním prostředí.
(2) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na vybavení jaderného zařízení pro-středky umožňujícími řízení plynných a kapalných
výpustí a nakládání s radioaktivním odpadem, včetnězadržovacích a skladovacích prostor.
(3) Konstrukční materiály a média jaderného
zařízení musí být v projektu jaderného zařízení vo-leny tak, aby vznik aktivačních a korozních pro-duktů byl tak nízký, jak je to rozumně proveditelné.
(4) Prostory jaderného zařízení musí být v pro-
jektu jaderného zařízení navrženy tak, aby
a) byla zajištěna optimalizace radiační ochrany,
b) bylo zabráněno úniku radioaktivní látky ze sys-
témů,
c) bylo zabráněno kontaminaci pracoviště a roz-
ptylu radioaktivní látky do ovzduší pracoviště,
d) bylo zabráněno úniku radioaktivní látky mimo
jaderné zařízení,
e) byly vytvořeny bariéry bránící šíření radioak-
tivní látky a kontaminaci osob a předmětů,
f) prostory jaderného zařízení byly klasifikovány
a rozděleny podle radiační situace v provozníchstavech a za havarijních podmínek a vhodně
označeny tak, aby bylo zabráněno neplánova-nému ozáření,
g) byl přístup pracovníků do prostor se zhoršenou
radiační situací omezen,
h) bylo zařízení vyžadující častou obsluhu nebo
údržbu přednostně umístěno v místech s přízni-
vou radiační situací a
i) byl zajištěn dostatečný počet míst a prostředků
a kapacita míst pro
1. měření kontaminace fyzických osob a před-
mětů,
2. dekontaminaci fyzických osob a předmětů a
3. dekontaminaci částí jaderného zařízení.
§ 49
(1) Jaderné zařízení musí být podle projektu
jaderného zařízení vybaveno stacionárními a mobil-ními prostředky pro monitorování radiační situace,které umožňují signalizaci překročení stanovenýchmonitorovacích úrovní
a) za provozních stavů,
b) při základních projektových nehodách a
c) tak, jak je to rozumně proveditelné, v rozšíře-
ných projektových podmínkách.
(2) Stacionární monitorovací systémy musí
podle projektu jaderného zařízení poskytovat infor-maci o jimi měřených veličinách na blokovou do-zornu, na dozornu radiační kontroly a v havarijnímřídicím středisku nebo technickém podpůrném stře-disku. Stacionární monitorovací systémy musí zajiš-ťovat ve všech stavech jaderného zařízení monitoro-vání
a) dávkového příkonu v místech se zhoršenou ra-
diační situací běžně přístupných pracovníkům
obsluhy,
b) objemové aktivity radioaktivní látky v ovzduší
místností běžně přístupných pracovníkům ob-
sluhy, kde by mohlo dojít k překročení stano-vených monitorovacích úrovní,
c) povrchové kontaminace fyzických osob a před-
mětů na výstupech z kontrolovaného pásma a
d) objemové aktivity radioaktivních látek v systé-
mech jaderného zařízení, zejména v systémučištění plynů a v systému výpustí.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3519(3) Jaderné zařízení musí být podle projektu
jaderného zařízení vybaveno
a) laboratoří pro měření aktivity vzorků plynů
a kapalin odebraných ze systémů jaderného za-
řízení,
b) systémem monitorování vnějšího ozáření a kon-
taminace osob a
c) systémy pro bilancování výpustí radioaktivních
látek do ovzduší a vodotečí.
(4) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na monitorování dopadů provozu jader-
ného zařízení na jeho okolí a na včasné zjištění pří-padného úniku radioaktivních látek mimo jadernézařízení monitorováním
a) dávkového příkonu na hranici střeženého pro-
storu a v zóně havarijního plánování a
b) aktivity radionuklidů z výpustí z jaderného za-
řízení.
(5) Projekt jaderného zařízení musí stanovit
požadavky na technické prostředky a podmínkyk zajištění radiační ochrany tak, aby byly naplněnypožadavky vyhlášek o radiační ochraně a zabezpečení
radionuklidového zdroje a o monitorování radiačnísituace.
ČÁST SEDMÁ
ZVLÁDÁNÍ RADIAČNÍ MIMOŘÁDNÉ
UDÁLOSTI
§ 50
(1) Projekt jaderného zařízení s jaderným reak-
torem o tepelném výkonu vyšším než 100 MW musí
zajistit vybavení jaderného zařízení
a) úkryty,
b) havarijním řídicím střediskem,
c) technickým podpůrným střediskem,
d) vnějším havarijním podpůrným střediskem,
e) záložním technickým podpůrným střediskem a
f) záložním havarijním řídicím střediskem.
(2) Havarijní řídicí středisko a technické pod-
půrné středisko musí být podle projektu jadernéhozařízení podle odstavce 1 umístěny v úkrytech nebove zvláštních prostorách tohoto jaderného zařízení.
(3) Projekt jaderného zařízení podle odstavce 1
musí zajistit, aby úkrytya) byly umístěny v areálu jaderného zařízení,
b) byly odolné proti základním vnějším projekto-
vým událostem a pro rozšířené projektové pod-mínky proti odpovídajícím vlastnostem územíhodnoceným realistickým přístupem v souladus § 12 odst. 3,
c) zajistily ochranu proti účinkům ionizujícího zá-
ření, včetně ionizujícího záření z těžké havárie,
d) měly kapacitu pro ukrytí všech pracovníků ja-
derného zařízení podílejících se na řízení a pro-
vádění odezvy na radiační mimořádnou událostpo dobu nejméně 72 hodin,
e) umožňovaly evidenci vstupujících fyzických
osob a jejich kontrolu z hlediska zajištění fy-zické ochrany řídicím centrem fyzické ochrany
prostřednictvím zálohovaného komunikačníhosystému,
f) umožňovaly provádění dozimetrické kontroly
vstupujících fyzických osob a jejich dekontami-naci,
g) umožňovaly komunikační spojení dvěma nezá-
vislými technickými systémy mezi sebou a s fy-zickými osobami řídícími odezvu na radiační
mimořádnou událost na shromaždištích nebov ostatních úkrytech,
h) umožňovaly poskytování první pomoci vstupu-
jícím fyzickým osobám,
i) byly vybaveny
1. filtroventilačním zařízením zajišťujícím
ochranu proti vniknutí radioaktivní látky,
2. systémem kyslíkové regenerace,
3. analyzátory koncentrace CO
2,
4. systémem záložního elektrického napájení,
5. nouzovým zásobováním pitnou a užitkovou
vodou po dobu minimálně 72 hodin,
6. nouzovým osvětlením,
7. přenosnými přístroji pro monitorování ra-
diační situace,
8. prostředky osobní ochrany a balením jódové
profylaxe pro nejvyšší počet ukrývajících sefyzických osob a
9. skladovacími prostory pro vybavení podle
bodů 5, 7 a 8.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3520 Částka 112§ 51
(1) Projekt jaderného zařízení podle § 50
odst. 1 musí zajistit, aby úkryty nebo zvláštní pro-story, v nichž je umístěno havarijní řídicí středisko
a technické podpůrné středisko,
a) byly trvale provozuschopné též v případě
úplného výpadku elektrického napájení na ja-derném zařízení a v rozšířených projektovýchpodmínkách,
b) byly obyvatelné též za rozšířených projekto-
vých podmínek,
c) umožňovaly komunikační spojení dvěma nezá-
vislými technickými systémy s
1. blokovou dozornou a záložním pracovištěm
a
2. fyzickými osobami řešícími vzniklou mimo-
řádnou událost nebo krizovou situaci podlejiného právního předpisu mimo areál jader-ného zařízení a
d) umožňovaly audiovizuální komunikační spo-
jení s
1. blokovou dozornou,
2. záložním pracovištěm a3. organizačními útvary a pracovníky zapoje-
nými do zvládání radiační mimořádné udá-losti.
(2) Projekt jaderného zařízení musí zajistit vy-
bavení úkrytů místem pro uskladnění
a) zásob potravin pro maximální počet ukrytých
osob pro dobu nejméně 72 hodin od zahájení
ukrytí, jde-li o úkryty k ukrytí fyzických osob,které se budou podílet na provádění odezvy naradiační mimořádnou událost, a o úkryty, vekterých je umístěno
1. havarijní řídicí středisko, nebo
2. technické podpůrné středisko, a
b) prostředků potřebných k provedení zásahu na
jaderném zařízení, jde-li o úkryty určenék ukrytí fyzických osob, které se budou podíletna provádění odezvy na radiační mimořádnouudálost.
§ 52
Projekt jaderného zařízení podle § 50 odst. 1
musí zajistit, aby vybavení úkrytu, ve kterém jeumístěno havarijní řídicí středisko, po celou dobuzvládání havarijních podmínek a zajišťování odezvy
na radiační mimořádnou událost umožňovalo
a) vyhlášení radiační havárie a vyrozumění dotče-
ných orgánů,
b) varování fyzických osob v areálu jaderného za-
řízení nebo obyvatelstva v zóně havarijního plá-
nování,
c)řízení evakuace fyzických osob z areálu jader-
ného zařízení,
d) evidenci a řízení kontroly, vyhodnocení a regu-
lace ozáření fyzických osob podílejících se naodezvě na radiační mimořádnou událost v areálu
jaderného zařízení,
e) podání návrhu na zavedení neodkladného
ochranného opatření k ochraně obyvatelstva
v zóně havarijního plánování formou evakuace
hejtmanovi kraje,
f) informování dotčených orgánů a osob stanove-
ných vnitřním havarijním plánem podle § 157odst. 2 písm. h) atomového zákona,
g) informování obyvatelstva podle § 157 odst. 2
písm. i) atomového zákona,
h)řízení monitorování radiační situace v zóně ha-
varijního plánovaní podle § 157 odst. 2 písm. j)atomového zákona,
i) průběžné hodnocení výsledků monitorování ra-
diační situace a
j) předávání dat z monitorování radiační situace
Úřadu dálkovým přístupem podle § 157 odst. 2písm. j) atomového zákona a způsobem podle§ 21 odst. 1 písm. g) vyhlášky o podrobnostechk zajištění zvládání radiační mimořádné udá-losti.
§ 53
Projekt jaderného zařízení podle § 50 odst. 1
musí zajistit, aby úkryt nebo zvláštní prostor, vekterém je umístěno technické podpůrné středisko,
a) byl oddělen od blokové dozorny a záložního
pracoviště a
b) umožňoval
1. po celou dobu zvládání havarijních podmí-
nek a zajišťování odezvy na radiační mimo-řádnou událost pracovníkům obsluhy tech-nického podpůrného střediska přístupk informacím ze zdrojů okamžitých a archiv-
ních dat, které jsou potřebné pro zvládáníSbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3521havarijních podmínek a zajišťování odezvy
na radiační mimořádnou událost,
2. poskytování technologických dat a údajů
potřebných pro provedení odhadu skladbya aktivity uniklých radionuklidů včase,
3. poskytování dat z monitorování radiační si-
tuace uvnitř a na hranici střeženého prostoru
a v zóně havarijního plánovaní,
4. audiovizuální monitorování technologických
zařízení a sledování zásahů prováděných
v rámci odezvy na vznik havarijních podmí-nek a radiační mimořádné události na jader-ném zařízení a
5. včasné vyhodnocení stavu jaderného zařízení
a potřebných bezpečnostních funkcí za ha-varijních podmínek.
§ 54
(1) Projekt jaderného zařízení podle § 50
odst. 1 musí zajistit, aby záložní havarijní řídicí stře-
disko, záložní technické podpůrné středisko a vnějšíhavarijní podpůrné středisko
a) nebyly ovlivňovány rozšířenými projektovými
podmínkami, které jsou v areálu jaderného za-řízení, a
b) plnily svoji funkci při výskytu vlastností území,
které by mohly vést ke ztrátě funkčnosti středi-
sek, která zálohují.
(2) Projekt jaderného zařízení podle § 50
odst. 1 musí dále zajistit, aby vnější havarijní pod-půrné středisko
a) mělo vlastní systém napájení elektrickou ener-
gií,
b) umožňovalo vybavení
1. komunikačními prostředky,
2. osobními ochrannými prostředky a
3. vodou a potravinami a
c) po celou dobu zvládání havarijních podmínek
a zajišťování odezvy na radiační mimořádnouudálost umožňovalo
1. průběžné hodnocení vzniklé radiační situace
na základě jejího monitorování prováděného
v zóně havarijního plánovaní,
2. průběžné vypracovávání prognóz dalšího
vývoje radiační situace v zóně havarijního
plánovaní a3. provádění dozimetrické kontroly vstupují-
cích fyzických osob a jejich dekontaminaci.
(3) Projekt jaderného zařízení podle § 50
odst. 1 musí zajistit, aby záložní havarijní řídicí stře-
disko umožňovalo
a) provádění činností havarijního řídicího středi-
ska v případě nefunkčnosti nebo nepoužitel-
nosti havarijního řídicího střediska,
b) nezávisle na stavu havarijního řídicího střediska
a v rozsahu obdobném jako v havarijním řídi-
cím středisku pracovníkům obsluhy záložníhohavarijního řídicího střediska průběžný přístup
k údajům o
1. stavu jaderného zařízení a
2. situaci v areálu jaderného zařízení a
c) komunikaci se všemi pracovními skupinami,
které se podílejí na zvládání radiační havárie.
(4) Projekt jaderného zařízení podle § 50
odst. 1 musí zajistit, aby záložní technické podpůrnéstředisko umožňovalo
a) provádění činností technického podpůrného
střediska v případě nefunkčnosti nebo nepouži-
telnosti technického podpůrného střediska,
b) nezávisle na stavu technického podpůrného
střediska a v rozsahu obdobném jako v technic-kém podpůrném středisku pracovníkům zálož-ního technického podpůrného střediska prů-běžný přístup k údajům o situaci v areálu jader-ného zařízení a
c) komunikaci s pracovníky obsluhy blokové do-
zorny nebo záložního pracoviště.
ČÁST OSMÁ
ZABEZPEČENÍ
§ 55
Projekt jaderného zařízení musí stanovit poža-
davky na jaderné zařízení tak, aby bylo zajištěnozabezpečení v souladu s požadavky stanovenýmiatomovým zákonem, vyhláškou o zabezpečení ja-derného zařízení a jaderného materiálu a vyhláškouo radiační ochraně a zabezpečení radionuklidového
zdroje.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3522 Částka 112ČÁST DEVÁTÁ
DOKUMENTACE PRO POVOLOVANOU
ČINNOST
§ 56
Předběžná bezpečnostní zpráva
Obsah předběžné bezpečnostní zprávy stanoví
příloha č. 2 k této vyhlášce.
§ 57
Provozní bezpečnostní zpráva
(1) Obsah provozní bezpečnostní zprávy sta-
noví příloha č. 3 k této vyhlášce. Provozní bezpeč-
nostní zpráva pro jaderné zařízení bez jadernéhoreaktoru a pro výzkumné jaderné zařízení musí ob-sahovat informace podle přílohy č. 3 k této vyhlášce
v rozsahu, který je pro takové jaderné zařízení pou-žitelný.
(2) Obsah provozní bezpečnostní zprávy pro
první fyzikální spouštění jaderného zařízení s jader-ným reaktorem, první energetické spouštění jader-
ného zařízení s jaderným reaktorem nebo provozjaderného zařízení s jaderným reaktorem dále sta-noví příloha č. 4 k této vyhlášce.
ČÁST DESÁTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
§ 58
Oznámení
Tato vyhláška byla oznámena v souladu se
směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU)2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při posky-tování informací v oblasti technických předpisůa předpisů pro služby informační společnosti.
§ 59
Účinnost
Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. listo-
padu 2017.
Předsedkyně:
Ing.Drábová, Ph.D., v. r.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3523Příloha č. 1 k vyhlášce č. 329/2017 Sb.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3524 Částka 112Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3525Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3526 Částka 112Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3527Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3528 Částka 112Příloha č. 2 k vyhlášce č. 329/2017 Sb.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3529Příloha č. 3 k vyhlášce č. 329/2017 Sb.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3530 Částka 112Příloha č. 4 k vyhlášce č. 329/2017 Sb.Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3531Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3532 Částka 112Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3533Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3534 Částka 112Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3535Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Strana 3536 Částka 112Sbírka zákonů č. 329 / 2017 Částka 112 Strana 3537