ZAKON
O ŽIGU
ZAKON O IZMJENAMA  
I DOPUNAMA  
ZAKONA O ŽIGU*/**/***/****
NN 173/2003, 31. 10. 2003. (u primjeni od 01. 01. 2004.)
*NN 76/2007, 23. 07. 2007. (u primjeni od 31. 07. 2007.)
**NN 30/2009, 09. 03. 2009. (u primjeni od 17. 03. 2009.)
***NN 49/2011, 29. 04. 2011. (u primjeni od 07. 05. 2011.)
****NN 46/2018, 18. 05. 2018. (u primjeni od 26. 05. 2018.)
Zagreb, svibanj 2018.3Dio prvi 
TEMELJNE ODREDBE
PODRUČJE PRIMJENE
Članak 1.
Ovaj se Zakon primjenjuje na individualne, zajed -
ničke i jamstvene žigove koji su predmet registracije 
ili prijave za registraciju žiga podnesene Državnom 
zavodu za intelektualno vlasništvo Republike Hrvatske 
(u daljnjem tekstu: Zavod), ili su predmet međunarodne 
registracije koja vrijedi u Republici Hrvatskoj.
ZNAKOVI KOJI 
SE MOGU ZAŠTITITI KAO ŽIG
Članak 2.
Kao žig može se zaštititi svaki znak koji se može 
grafički prikazati, osobito riječi, uključujući osobna 
imena, crteže, slova, brojke, oblike proizvoda ili 
njihova pakiranja, trodimenzijske oblike, boje, kao i 
kombinacije svih naprijed navedenih znakova, pod 
uvjetom da su prikladni za razlikovanje proizvoda ili 
usluga jednoga poduzetnika od proizvoda ili usluga 
drugoga poduzetnika. 
OSOBE KOJE MOGU BITI NOSITELJI ŽIGA
Članak 3.
(1) Nositelj registriranoga žiga ili podnositelj prijave 
za registraciju žiga može biti fizička ili pravna osoba.
(2) Strane pravne i fizičke osobe koje nemaju 
sjedište, odnosno prebivalište ili uobičajeno boravište 
na teritoriju Republike Hrvatske uživaju prema ovom 
Zakonu jednaka prava kao osobe koje imaju prebivalište 
ili stvarno i djelatno industrijsko ili trgovačko sjedište u 
Republici Hrvatskoj, ako to proizlazi iz međunarodnih 
ugovora koji obvezuju Republiku Hrvatsku ili iz primjene 
načela uzajamnosti.
STJECANJE ŽIGA
Članak 4.
(1) Žig se u Republici Hrvatskoj stječe registracijom.
(2) Za potrebe ovoga Zakona, pojam »registracija« 
znači upis žiga u registar žigova koji vodi Zavod.
APSOLUTNI RAZLOZI ZA ODBIJANJE
Članak 5.
(1) Neće se registrirati:
1. znakovi koji se ne mogu zaštititi kao žig u skladu 
s uvjetima iz članka 2. ovoga Zakona,
2. znakovi koji nemaju razlikovni karakter u odnosu 
na proizvode ili usluge za koje je zatražena registracija,
3. znakovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili podataka koji u trgovini mogu služiti za označavanje 
vrste, kakvoće, količine, namjene, vrijednosti, 
zemljopisnoga podrijetla ili vremena proizvodnje 
proizvoda ili pružanja usluge, ili za označavanje drugih 
karakteristika proizvoda,
4. znakovi koji se sastoje isključivo od oznaka ili 
podataka koji su postali uobičajeni u svakodnevnom 
govoru ili u dobroj vjeri i ustaljenoj trgovačkoj praksi,
5. znakovi koji se sastoje isključivo od oblika koji 
proizlazi iz same vrste proizvoda, ili oblika proizvoda 
potrebnoga za postizanje nekoga tehničkog rezultata, 
ili oblika koji proizvodima daje bitnu vrijednost,
6. znakovi koji su protivni javnom interesu ili 
prihvaćenim moralnim načelima,
7. znakovi koji mogu javnost dovesti u zabludu, 
primjerice u odnosu na vrstu, kakvoću ili zemljopisno 
podrijetlo proizvoda ili usluga,
8. znakovi koji nemaju odobrenje nadležnih tijela 
i koji moraju biti odbijeni prema članku 6.ter. Pariške 
konvencije za zaštitu industrijskoga vlasništva (u 
daljnjem tekstu »Pariška konvencija«),
9. znakovi za vina koji sadržavaju ili se sastoje 
od zemljopisnih oznaka koje služe za označavanje 
vina i znakovi za jaka alkoholna pića koji sadržavaju 
ili se sastoje od zemljopisnih oznaka koje služe za 
označavanje jakih alkoholnih pića, u odnosu na vina 
ili jaka alkoholna pića koja nisu toga zemljopisnog 
podrijetla,
10. znakovi koji sadržavaju naziv ili kraticu, državni 
grb, amblem, zastavu ili drugi službeni znak Republike 
Hrvatske ili nekoga njezina dijela te njihovo oponašanje, 
osim uz odobrenje nadležnoga tijela Republike 
Hrvatske.
(2) Znakovima navedenim u stavku 1. točki 2., 3. 
i 4. ovoga članka neće biti odbijena registracija ako 
podnositelj prijave za registraciju žiga dokaže da je 
znak prije dana podnošenja prijave i slijedom njegove 
uporabe stekao razlikovni karakter u odnosu na 
proizvode ili usluge za koje je zatražena registracija.
RELATIVNI RAZLOZI ZA ODBIJANJE
Članak 6.
(1) Na temelju podnesenoga prigovora neće se 
registrirati ni znak:
1. ako je istovjetan s ranijim žigom registriranim za 
istovjetne proizvode ili usluge,
2. ako zbog njegove istovjetnosti ili sličnosti s rani -
jim žigom i istovjetnosti ili sličnosti proizvoda ili usluga 
postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u zabludu, što uk -
ljučuje vjerojatnost dovođenja u svezu s ranijim žigom.
(2) Za potrebe ovoga Zakona pod pojmom »raniji 
žig« razumijevaju se:
1. žigovi registrirani u Republici Hrvatskoj koji 
uživaju ranije pravo prvenstva iz članka 17., 18. i 19. 
ovoga Zakona,ZAKON O ŽIGU
NN 173/2003 (u primjeni od 01.01.2004.)42. žigovi registrirani na temelju međunarodnih spo -
razuma koji vrijede u Republici Hrvatskoj i koji uživaju 
ranije pravo prvenstva iz članka 17., 18. i 19. ovoga 
Zakona,
3. prijave za registraciju žigova iz točke 1. ovoga 
stavka, pod uvjetom da žigovi budu registrirani,
4. žigovi koji su na dan prijave za registraciju žiga 
ili, ako je zatraženo pravo prvenstva, na datum prava 
prvenstva zatraženog u prijavi, dobro poznati u Republi -
ci Hrvatskoj u smislu u kojemu se riječi »dobro poznat« 
rabe u članku 6.bis. Pariške konvencije.
(3) Na temelju podnesenoga prigovora nositelja 
ranijega žiga neće se registrirati ni znak ako je istovjetan 
s ranijim žigom ili sličan ranijem žigu, a zatražena je 
registracija za proizvode ili usluge koji nisu slični onima 
za koje je registriran raniji žig kada raniji žig ima ugled u 
Republici Hrvatskoj i kada bi uporaba kasnijega žiga bez 
opravdanoga razloga nepošteno iskoristila razlikovni 
karakter ili ugled ranijega žiga ili im naštetila.
(4) Na temelju podnesenoga prigovora znak neće 
biti registriran ako bi njegova uporaba vrijeđala neko 
od sljedećih ranijih prava:
1. pravo na osobno ime,
2. pravo na osobnu sliku,
3. autorsko pravo,
4. prava industrijskoga vlasništva.
(5) Za potrebe ovoga Zakona pod pojmom »ranije 
pravo« razumijevaju se prava stečena na datum koji je 
raniji od datuma prijave za registraciju žiga ili, ako je 
zatraženo pravo prvenstva, od datuma prava prvenstva 
zatraženog u prijavi.
(6) Na temelju podnesenoga prigovora znak neće 
biti registriran ako bi njegova uporaba vrijeđala pravo 
osobe koja je u vrijeme podnošenja prijave za regi -
straciju žiga imala tvrtku, pod uvjetom da je ta tvrtka ili 
bitni dio tvrtke istovjetan s prijavljenim znakom ili sličan 
prijavljenom znaku i pod uvjetom da su istovjetni ili 
slični proizvodi ili usluge predmet djelatnosti te tvrtke, 
osim ako je podnositelj prijave u trenutku prijave imao 
istovjetnu ili sličnu tvrtku.
(7) Na temelju podnesenoga prigovora znak neće 
biti registriran ako je istovjetan s ranijim žigom ili sličan 
ranijem žigu koji je bio registriran za istovjetne ili slične 
proizvode ili usluge, a iz kojega proizlazi pravo koje je 
isteklo zbog neproduženja registracije žiga u razdoblju 
od najviše dvije godine od datuma isteka vrijednosti 
žiga, osim ako je nositelj ranijega žiga dao svoju sugla -
snost za registraciju kasnijega žiga ili nije rabio svoj žig.
Dio drugi
UČINCI ŽIGA
PRAVA KOJA PROIZLAZE IZ ŽIGA
Članak 7.
(1) Registrirani žig nositelju daje isključiva prava 
koja proizlaze iz toga žiga.
(2) Nositelj žiga ima pravo spriječiti sve treće strane 
da bez njegova odobrenja u trgovačkom prometu rabe:
1. svaki znak koji je istovjetan s njegovim žigom 
u odnosu na proizvode ili usluge koje su istovjetne s onima za koje je žig registriran,
2. svaki znak kad, zbog istovjetnosti s njegovim 
žigom ili sličnosti njegovu žigu i istovjetnosti ili sličnosti 
proizvodima ili uslugama obuhvaćenima tim žigom i 
tim znakom, postoji vjerojatnost dovođenja javnosti u 
zabludu, što uključuje vjerojatnost dovođenja u svezu 
toga znaka i žiga,
3. svaki znak koji je istovjetan s njegovim žigom ili 
sličan njegovu žigu u odnosu na proizvode ili usluge 
koji nisu slični onima za koje je žig registriran, kad taj 
žig ima ugled u Republici Hrvatskoj i kad uporaba toga 
znaka bez opravdanoga razloga nepošteno iskorištava 
razlikovni karakter ili ugled žiga ili im šteti.
(3) U smislu stavka 2. ovoga članka nositelj žiga 
može zabraniti i sljedeće:
1. isticanje znaka na proizvodima ili njihovim pa -
kiranjima,
2. nuđenje proizvoda, ili njihovo stavljanje na tržište 
ili skladištenje u te svrhe pod tim znakom, ili nuđenje ili 
pružanje usluga pod tim znakom,
3. uvoz ili izvoz proizvoda obilježenih tim znakom,
4. uporabu znaka na poslovnim dokumentima i u 
reklamira‑nju.
(4) Prava koja proizlaze iz žiga imaju učinak prema 
trećim stranama od datuma objave registracije žiga.
NAVOĐENJE ŽIGA U RJEČNICIMA
Članak 8.
Ako navođenje žiga u rječniku, enciklopediji ili slič‑
nim publikacijama, uključujući i one u elektroničkom 
obliku, ostavlja dojam da je taj žig generički naziv za 
proizvode ili usluge za koje je registriran, na zahtjev 
nositelja žiga izdavač mora osigurati, najkasnije u 
sljedećem izdanju određene publikacije, da navođenje 
žiga bude popraćeno napomenom da je žig registriran.
ZABRANA UPORABE ŽIGA REGISTRIRANOGA  
NA IME TRGOVAČKOGA ZASTUPNIKA  
ILI PREDSTAVNIKA
Članak 9.
Kad je žig registriran na ime trgovačkoga zastupnika 
ili predstavnika nositelja žiga bez odobrenja nositelja 
žiga, nositelj ima pravo zabraniti uporabu toga žiga od 
strane zastupnika ili predstavnika.
OGRANIČENJE UČINKA ŽIGA
Članak 10.
(1) Žig ne daje nositelju pravo zabraniti trećoj 
strani uporabu u trgovačkom prometu: njezina imena 
ili adrese, podataka koji se odnose na vrstu, kakvoću, 
količinu, namjenu, vrijednost, zemljopisno podrijetlo, 
vrijeme proizvodnje proizvoda ili pružanja usluge, 
ili podataka koji se odnose na druge karakteristike 
proizvoda ili usluga.
(2) Žig ne daje nositelju pravo zabraniti trećoj 
strani uporabu žiga u trgovačkom prometu kad je tim 
žigom potrebno naznačiti namjenu proizvoda ili usluge, 5posebno ako je riječ o priboru ili rezervnim dijelovima, 
pod uvjetom da se taj znak rabi u skladu s ustaljenom 
i poštenom praksom u industrijskoj ili trgovačkoj 
djelatnosti i poštenim tržišnim natjecanjem.
(3) Žig ne daje nositelju žiga pravo zabraniti trećoj 
strani da u trgovačkom prometu rabi ranije pravo koje 
se odnosi samo na određeni lokalitet, ako je to pravo 
priznato prema pravnim propisima Republike Hrvatske 
i u granicama područja na kojemu je priznato.
ISCRPLJENJE PRAVA
Članak 11.
(1) Iscrpljenje prava na zabranu uporabe žiga za 
proizvode ili usluge nastupa njihovim stavljanjem na 
tržište Republike Hrvatske od strane samog nositelja 
žiga ili uz njegovo odobrenje.
(2) Stavak 1. ovoga članka ne primjenjuje se kad 
postoje opravdani razlozi da se nositelj žiga usprotivi 
daljnjoj komercijalizaciji proizvoda, osobito kad je sta -
nje proizvoda promijenjeno ili pogoršano nakon što su 
stavljeni na tržište.
(3) Iscrpljenje prava iz stavka 1. ovoga članka može 
se proširiti i na teritorij izvan Republike Hrvatske, ako je 
to u skladu s međunarodnim ugovorima koji obvezuju 
Republiku Hrvatsku.
OGRANIČENJE PRAVA KAO  
POSLJEDICA TOLERIRANJA
Članak 12.
(1) Kad nositelj ranijega žiga u neprekinutom raz -
doblju od pet godina svjesno trpi uporabu kasnijega 
žiga, nema više pravo na temelju ranijega žiga podnijeti 
zahtjev za proglašavanje kasnijega žiga ništavim ili se 
usprotiviti uporabi kasnijega žiga u odnosu na proizvode 
ili usluge za koje se rabi kasniji žig, osim ako je prijava 
za registraciju kasnijega žiga podnesena u zloj vjeri.
(2) Stavak 1. ovoga članka primjenjuje se i na no -
sitelje ranijih prava iz članka 6. stavka 4. ili stavka 6. 
ovoga Zakona.
(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka, no -
sitelj kasnije registriranoga žiga nema pravo usprotiviti 
se uporabi ranijega prava iako se nositelj ranijega prava 
na to pravo više ne može pozvati protiv kasnijega žiga.
Dio treći
UPORABA ŽIGA
UPORABA ŽIGA
Članak 13.
(1) Nositelj žiga ima pravo rabiti svoj žig u odnosu 
na proizvode ili usluge za koje je registriran.
(2) Uporabom žiga u smislu stavka 1. ovoga članka 
smatrat će se i sljedeće:
1. uporaba žiga u obliku koji se razlikuje u elemen -
tima koji ne mijenjaju razlikovni karakter žiga u odnosu 
na oblik u kojem je registriran,
2. obilježavanje žigom proizvoda ili njihovih pakira -
nja u Republici Hrvatskoj samo u svrhu izvoza.(3) Uporaba žiga s odobrenjem nositelja ili od strane 
neke osobe ovlaštene za uporabu zajedničkoga žiga ili 
jamstvenoga žiga smatrat će se uporabom od strane 
nositelja.
(4) Ako u neprekinutom razdoblju od pet godina 
nakon registracije nositelj nije stvarno rabio svoj žig na 
teritoriju Republike Hrvatske u odnosu na proizvode ili 
usluge za koje je registriran, ili ako je takva uporaba 
obustavljena tijekom neprekinutoga razdoblja od pet 
godina, posljedice takve neuporabe propisane su u 
članku 29., članku 46. stavku 2. i članku 51. stavku 5. 
ovoga Zakona, osim ako postoje opravdani razlozi za 
neuporabu.
Dio četvrti
PRIJAVA ZA REGISTRACIJU ŽIGA
PODNOŠENJE PRIJAVE
Članak 14.
(1) Prijava za registraciju žiga podnosi se Zavodu.
(2) Podnositelj prijave za registraciju žiga ne može 
jednom prijavom zahtijevati registraciju više znakova 
koji se žele zaštititi kao žig.
UVJETI KOJIMA PRIJAVA MORA UDOVOLJAVATI
Članak 15.
(1) Prijava za registraciju žiga mora sadržavati:
1. zahtjev za registraciju žiga,
2. podatke o podnositelju prijave,
3. popis proizvoda ili usluga za koje se traži regi -
stracija,
4. izgled znaka koji se želi registrirati.
(2) Smatra se da je prijava za registraciju žiga 
pod‑nesena ako udovoljava uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka.
(3) Drugi sastojci i prilozi uz prijavu moraju biti 
podneseni u skladu s Pravilnikom o žigu (u daljnjem 
tekstu: Pravilnik).
KLASIFIKACIJA
Članak 16.
Proizvodi ili usluge u odnosu na koje se podnosi 
prijava za registraciju žiga klasificiraju se prema Me -
đunarodnoj klasifikaciji proizvoda i usluga utvrđenoj 
Nicanskim sporazumom o međunarodnoj klasifikaciji 
proizvoda i usluga za registraciju žigova.
PRVENSTVO PODNOŠENJA PRIJAVE
Članak 17.
(1) Ako je prijava za registraciju žiga podnesena u 
skladu s člankom 15. stavkom 1. ovoga Zakona, pod -
nositelj prijave za registraciju žiga stječe pravo prven -
stva na temelju datuma podnošenja prijave u odnosu 
na svakoga drugog podnositelja koji kasnije podnese 
prijavu za istovjetan ili sličan znak koji se želi registrirati 
za istovjetne ili slične proizvode ili usluge.
(2) Pravo prvenstva proizlazi i iz svake prijave koja 6je podnesena prema multilateralnim ugovorima kojih je 
Republika Hrvatska stranka.
UNIJSKO PRAVO PRVENSTVA
Članak 18.
(1) Ako je podnositelj prijave za registraciju žiga prvi 
put podnio prijavu u nekoj državi članici Pariške unije 
za zaštitu industrijskoga vlasništva (u daljnjem tekstu: 
Pariška unija) ili u državi članici Svjetske trgovinske 
organizacije, može se, prilikom podnošenja prijave za 
isti žig u Republici Hrvatskoj, pozvati na datum prvoga 
podnošenja, pod uvjetom da prijavu u Republici Hrvat -
skoj podnese u roku od šest mjeseci od datuma prvoga 
podnošenja.
(2) Podnositelj prijave koji se poziva na unijsko pra -
vo prvenstva mora u prijavi koju podnosi Zavodu navesti 
bitne podatke o prijavi na koju se poziva (država, datum 
i broj prijave), priložiti prijepis prve prijave ovjeren od 
nadležnoga  tijela države članice Pariške unije ili države 
članice Svjetske trgovinske organizacije, najkasnije u 
roku od tri mjeseca od dana podnošenja zahtjeva za 
priznanje prava prvenstva, i prijevod prve prijave na 
hrvatski jezik.
IZLOŽBENO PRAVO PRVENSTVA
Članak 19.
(1) Ako je podnositelj prijave za registraciju žiga 
izlagao proizvode ili usluge obilježene određenim 
znakom na službenoj ili službeno priznatoj međunarodnoj 
izložbi u Republici Hrvatskoj, u nekoj od država članica 
Pariške unije ili u državi članici Svjetske trgovinske 
organizacije, može zahtijevati da mu se kao datum prve 
prijave prizna datum prvoga dana izlaganja proizvoda 
ili pružanja usluga, pod uvjetom da prijavu u Republici 
Hrvatskoj podnese u roku od šest mjeseci od toga 
datuma.
(2) Podnositelj prijave koji se poziva na izložbeno 
pravo prvenstva dužan je uz prijavu koju podnosi 
Zavodu podnijeti potvrdu izdanu od strane nadležnoga 
tijela države članice Pariške unije ili države članice 
Svjetske trgovinske organizacije iz koje su vidljivi podaci 
o vrsti izložbe, mjestu njezina održavanja, datumu 
otvaranja i zatvaranja i prvom danu izlaganja proizvoda 
ili usluga navedenih u prijavi.
Dio peti
POSTUPAK REGISTRACIJE ŽIGA
OVLAŠTENJE ZAVODA
Članak 20.
(1) Upravne poslove koji se odnose na registraciju 
žigova obavlja Zavod.
(2) Protiv upravnih akata koje donosi Zavod nije 
dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor.ISPITIVANJE UREDNOSTI PRIJAVE
Članak 21.
(1) Postupak ispitivanja urednosti prijave obuhva -
ća ispitivanje svih uvjeta propisanih ovim Zakonom i 
Pravilnikom.
(2) Prijava za registraciju žiga je uredna:
1. ako je podnesena u skladu s člankom 14. stav -
kom 2. ovoga Zakona,
2. ako je podnesena u skladu s uvjetima propisani -
ma u članku 15. stavku 1. i 3. ovoga Zakona.
UREĐIVANJE PRIJAVE
Članak 22.
(1) Ako prijava za registraciju žiga udovoljava 
uvjetima iz članka 15. stavka 1. ovoga Zakona, ali nije 
podnesena tako da sadržava sve potrebne sastojke i 
priloge u skladu s Pravilnikom, Zavod poziva podno -
sitelja prijave da u roku od 60 dana od dana primitka 
poziva uredi prijavu.
(2) Ako podnositelj prijave u propisanom roku uredi 
prijavu u skladu s pozivom iz stavka 1. ovoga članka, 
smatrat će se da je prijava od početka bila uredna.
(3) Ako prijava ne udovoljava uvjetima iz članka 
15. stavka 1. ovoga Zakona, ne smatra se prijavom 
za registraciju žiga te Zavod poziva podnositelja da u 
roku od 60 dana od dana primitka poziva ukloni sve 
utvrđene nedostatke.
(4) Datum primitka prijave uređene u smislu stavka 
3. ovoga članka smatra se datumom za utvrđivanje 
prava prvenstva iz članka 17. ovoga Zakona.
(5) Na zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 1. i 
3. ovoga članka može se produžiti najviše za 60 dana.
ODBACIVANJE PRIJAVE
Članak 23.
Ako podnositelj prijave za registraciju žiga u određe -
nom roku ne postupi prema pozivu Zavoda i ne ukloni 
utvrđene nedostatke u smislu članka 22. stavka 1. i 3. 
ovoga Zakona, prijava se zaključkom odbacuje.
ODBIJANJE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 24.
(1) Rješenje o odbijanju registracije u cijelosti ili 
rješenje o odbijanju registracije u odnosu na samo neke 
proizvode ili usluge za koje je zatražena registracija 
ne može se donijeti prije nego što podnositelj prijave 
za registraciju žiga bude pisanim putem obaviješten o 
razlozima odbijanja i pozvan da odustane od prijave ili 
da je izmijeni ili da se očituje o razlozima zbog kojih se 
registracija odbija.
(2) Podnositelj prijave ima pravo u roku od 60 dana 
od dana primitka pisane obavijesti o razlozima odbijanja 
zatražene registracije postupiti u skladu sa stavkom 
1. ovoga članka te podnijeti dokaze o mogućim novim 
činjenicama koje bi mogle utjecati na konačnu odluku 
Zavoda.
(3) Na zahtjev podnositelja prijave, rok iz stavka 2. 7ovoga članka može se produžiti najviše za 60 dana.
OBJAVA PRIJAVE
Članak 25.
(1) Ako je udovoljeno svim uvjetima iz članka 21. 
stavka 2. ovoga Zakona ako ne postoje razlozi za 
odbijanje registracije prema članku 5. stavku 1. ovoga 
Zakona i ako je plaćena propisana naknada troškova 
za objavu prijave, podaci iz prijave objavljuju se u »Hr -
vatskom glasniku intelektualnog vlasništva« (u daljnjem 
tekstu: službeno glasilo Zavoda.)
(2) Podaci iz prijave koji se objavljuju u službenom 
glasilu Zavoda propisat će se Pravilnikom.
MIŠLJENJA TREĆIH STRANA
Članak 26.
(1) Nakon objave prijave za registraciju žiga, svaka 
fizička ili pravna osoba i svaka grupa ili tijelo koje 
predstavlja proizvođače, pružatelje usluga, trgovce 
ili potrošače, može Zavodu, u roku od tri mjeseca od 
datuma objave prijave za registraciju žiga, pisanim 
putem dostaviti svoje mišljenje u kojem se obrazlažu 
razlozi, osobito oni iz članka 5. stavka 1. ovoga Zakona.
(2) Osobe, grupe ili tijela iz stavka 1. ovoga članka 
neće se smatrati strankama u postupku.
(3) Mišljenja iz stavka 1. ovoga članka Zavod 
dostavlja podnositelju prijave za registraciju žiga, koji 
se može na njih očitovati u roku od 15 dana od dana 
primitka primjerka dostavljenoga mišljenja.
PRIGOVOR
Članak 27.
(1) Prigovor na registraciju žiga, koji se može 
temeljiti samo na razlozima za odbijanje iz članka 6. 
ovoga Zakona, ima Zavodu pravo podnijeti u roku od tri 
mjeseca od datuma objave prijave za registraciju žiga:
1. u odnosu na članak 6. stavak 1. i 3. ovoga Zako -
na nositelj ranijega žiga i stjecatelj licencije u skladu s 
člankom 39. stavkom 4. ili 5. ovoga Zakona,
2. nositelj nekoga od prava iz članka 6. stavka 4. 
ovoga Zakona,
3. osoba koja je imala tvrtku u smislu članka 6. 
stavka 6. ovoga Zakona,
4. nositelj ranijega žiga u smislu članka 6. stavka 
7. ovoga Zakona.
(2) Ako je na datum objave prijave protiv ranijega 
žiga na kojemu se temelji prigovor u tijeku postupak 
opoziva ili postupak proglašenja žiga ništavim, Zavod 
će u postupku povodom prigovora zastati do pravomoć -
nosti rješenja iz ranije pokrenutih postupaka opoziva ili 
proglašavanja žiga ništavim.
(3) Rok za podnošenje prigovora propisan u stav -
ku 1. ovoga članka ne može se produžavati, niti se 
izvan toga roka mogu podnositi dopune prigovora koje 
uključuju podnošenje dodatnih dokaza i dokumentacije 
kojom se opravdava utemeljenost razloga navedenih 
u prigovoru.
(4) Prigovor mora biti podnesen pod uvjetima i na način koji će se propisati Pravilnikom.
POSTUPAK POVODOM PRIGOVORA
Članak 28.
(1) Zavod ispituje je li prigovor podnijela osoba koja 
ima pravo podnijeti prigovor u smislu članka 27. stavka 
1. ovoga Zakona, je li prigovor podnesen u propisanome 
roku te je li podnesen kako je propisano Pravilnikom.
(2) Ako nije udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod zaključkom odbacuje prigovor.
(3) Ako je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod obavješćuje podnositelja prijave o 
podnesenom prigovoru, dostavlja mu primjerak 
prigovora i poziva ga da se u roku od 60 dana od dana 
primitka obavijesti očituje na prigovor.
(4) Rok iz stavka 3. ovoga članka ne može se 
produžavati, niti se izvan toga roka mogu podnositi 
dopune očitovanja koje uključuju podnošenje dodatnih 
dokaza i dokumentacije.
(5) Ako se podnositelj prijave za registraciju žiga 
ne očituje na prigovor u propisanome roku, zatražena 
registracija žiga odbija se u granicama zahtjeva 
navedenih u prigovoru.
(6) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u postupku 
povodom prigovora odrediti usmenu raspravu.
ISPITIVANJE PRIGOVORA
Članak 29.
(1) Ako se podnositelj prijave za registraciju žiga 
očituje na prigovor u propisanome roku, Zavod ispituje 
opravdanost razloga navedenih u prigovoru.
(2) Ako to zatraži podnositelj prijave za registraciju 
žiga, nositelj ranijega žiga koji je podnio prigovor na 
registraciju mora dokazati da je tijekom razdoblja od 
pet godina, koje prethodi datumu objave prijave, rabio 
žig u Republici Hrvatskoj u smislu članka 13. stavka 2., 
3. i 4. ovoga Zakona za proizvode ili usluge za koje je 
registriran i koje navodi kao razlog za prigovor, ili mora 
dokazati da postoje opravdani razlozi za neuporabu, 
pod uvjetom da je raniji žig na datum objave prijave za 
registraciju žiga bio registriran najmanje pet godina.
(3) Ako nositelj ne dokaže uporabu svojega žiga u 
smislu stavka 2. ovoga članka, prigovor će biti odbijen.
(4) Ako je raniji žig rabljen u odnosu samo na dio 
proizvoda ili usluga za koje je registriran, za potrebe 
ispitivanja prigovora smatrat će se da je registriran samo 
za taj dio proizvoda ili usluga.
(5) Ako Zavod u postupku ispitivanja prigovora utvrdi 
da je prigovor neutemeljen, prigovor se odbija i o tome 
se dostavlja rješenje podnositelju prijave i podnositelju 
prigovora.
(6) Ako Zavod u postupku ispitivanja prigovora utvrdi 
da je prigovor utemeljen, registracija žiga se odbija ili 
djelomično odobrava i o tome se dostavlja rješenje 
podnositelju prijave i podnositelju prigovora.8ODUSTANAK OD PRIJAVE I OGRANIČENJE 
POPISA PROIZVODA ILI USLUGA
Članak 30.
(1) Podnositelj prijave za registraciju žiga može u 
svakom trenutku odustati od svoje prijave ili ograničiti 
popis proizvoda ili usluga navedenih u prijavi.
(2) Ako je prijava već objavljena, odustanak od prija -
ve ili ograničenje popisa proizvoda ili usluga naknadno 
se objavljuje u službenom glasilu Zavoda.
IZMJENE U PRIJAVI ZA REGISTRACIJU ŽIGA
Članak 31.
(1) Na zahtjev podnositelja prijave za registraciju 
žiga ili po službenoj dužnosti, izmjene u prijavi mogu 
se izvršiti samo u slučajevima kada je potrebno izvršiti 
ispravak imena ili adrese podnositelja prijave, pogreš -
ke u tekstu ili prijepisu ili ispravak neke druge očite 
pogreš‑ke, pod uvjetom da te izmjene ne zahtijevaju 
proširenje popisa proizvoda ili usluga.
(2) Izgled prijavljenoga znaka ne može se mijenjati, 
osim kad sadržava naziv i adresu podnositelja prijave 
za registraciju žiga. U tom se slučaju, na zahtjev pod -
nositelja prijave, u registar može unijeti izmjena koja ne 
utječe bitno na identitet znaka koji je prvobitno upisan 
u registar.
(3) Ako je prijava za registraciju žiga već objavljena, 
izmjene u prijavi objavljuju se naknadno u službenom 
glasilu Zavoda, uz uvjet da je prethodno plaćena pro -
pisana naknada troškova.
REGISTRACIJA ŽIGA
Članak 32.
(1) Ako razlozi navedeni u članku 5. stavku 1. i član -
ku 6. ovoga Zakona ne čine zapreku za registraciju, žig 
se upisuje u registar žigova, uz uvjet da je prethodno 
plaćena propisana naknada troškova za održavanje žiga 
u vrijednosti tijekom prvoga desetogodišnjeg razdoblja 
i za objavu podataka o žigu.
(2) Ako naknada troškova iz stavka 1. ovoga članka 
ne bude plaćena, prijava za registraciju žiga zaključkom 
se odbacuje.
RAZDVAJANJE PRIJAVE I REGISTRACIJE
Članak 33.
(1) Svaka prijava ili registracija žiga može se, na 
zahtjev podnositelja prijave ili nositelja žiga, razdvojiti 
u dvije ili više prijava ili registracija u odnosu na popis 
proizvoda ili usluga obuhvaćen prijavom ili registracijom.
(2) Razdvojene prijave ili registracije zadržavaju 
pravo prvenstva iz prve prijave ili registracije.
(3) Postupak razdvajanja prijave ili registracije pro -
pisat će se Pravilnikom.
(4) Podaci o razdvojenim prijavama ili registracijama 
upisuju se u registar i objavljuju u službenom glasilu 
Zavoda.OBJAVA ŽIGA
Članak 34.
(1) Podaci o žigu objavljuju se u službenom glasilu 
Zavoda najkasnije tri mjeseca od datuma upisa žiga u 
registar.
(2) Podaci koji se objavljuju u službenom glasilu 
Zavoda propisat će se Pravilnikom.
ISPRAVA O ŽIGU
Članak 35.
(1) Na zahtjev nositelja žiga i uz uvjet da je 
prethod‑no plaćena propisana naknada troškova za 
izdavanje isprave o žigu, Zavod nositelju žiga izdaje 
ispravu najkasnije tri mjeseca od datuma objave žiga 
u službenom glasilu Zavoda.
(2) Podaci koje sadržava isprava o žigu propisat 
će se Pravilnikom.
IZMJENE U REGISTRACIJI ŽIGA
Članak 36.
(1) Na zahtjev nositelja žiga ili po službenoj duž -
nos‑ti izmjene u registraciji žiga mogu se izvršiti samo 
u slučajevima kada je potrebno izvršiti ispravak imena 
ili adrese nositelja žiga, pogreške u tekstu ili prijepisu 
ili ispravak neke druge očite pogreške, pod uvjetom da 
te izmjene ne zahtijevaju proširenje popisa proizvoda 
ili usluga.
(2) Izgled registriranoga žiga ne može se mijenjati 
tijekom trajanja registracije ili prilikom produženja regi -
stracije žiga, osim kad sadržava naziv i adresu nositelja. 
U tom se slučaju, na zahtjev nositelja, u registar može 
unijeti izmjena koja ne utječe bitno na identitet žiga koji 
je prvobitno upisan u registar.
(3) Ako je registracija već objavljena, izmjene u 
registraciji naknadno se objavljuju u službenom glasilu 
Zavoda, uz uvjet da je prethodno plaćena propisana 
naknada troškova.
Dio šesti
PROMJENE NA ŽIGU
UPIS PROMJENA
Članak 37.
(1) Na zahtjev podnositelja prijave za registraciju 
žiga ili nositelja žiga Zavod upisuje u registar sve pro -
mjene do kojih je došlo nakon podnošenja prijave za 
registraciju žiga ili nakon registracije žiga, pod uvjetom 
da one odgovaraju pravom stanju i nemaju utjecaja na 
izgled registriranoga žiga.
(2) Promjene upisane u registar žigova objavljuju 
se u službenom glasilu Zavoda.
(3) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za upis 
bilo koje promjene na žigu propisat će se Pravilnikom.9PRIJENOS PRAVA
Članak 38.
(1) Nositelj žiga može prenijeti svoj žig na druge 
osobe u odnosu na neke ili u odnosu na sve proizvode 
ili usluge za koje je registriran.
(2) Na zahtjev jedne od strana prijenos prava upi -
suje se u registar, ako je Zavodu podnesen ovjerovljeni 
prijepis ugovora o prijenosu prava ili ovjerovljeni izvadak 
iz ugovora ili izvornik potvrde o prijenosu prava potpisan 
od bivšega i novoga nositelja prava.
(3) Prijenos prava objavljuje se u službenom glasilu 
Zavoda, a ima učinak prema trećim stranama nakon 
upisa u registar.
(4) Zahtjev za upis prijenosa prava u registar mora 
biti podnesen pod uvjetima i na način koji će se propisati 
Pravilnikom.
LICENCIJA
Članak 39.
(1) Žig može biti predmetom licencije za sve pro -
izvode ili usluge za koje je registriran ili samo za dio 
tih proizvoda ili usluga, te za cijeli ili za dio teritorija 
Republike Hrvatske.
(2) Licencija može biti isključiva ili neisključiva.
(3) Nositelj žiga može se pozvati na prava koja 
proizlaze iz žiga protiv stjecatelja licencije koji krši 
neku odredbu iz ugovora o licenciji u odnosu na nje -
zino trajanje, registracijom obuhvaćen oblik u kojemu 
se žig može rabiti, opseg proizvoda ili usluga za koje 
je licencija dana, teritorij na kojem se žig može isticati, 
kakvoću proizvedenih proizvoda ili usluga pruženih od 
strane stjecatelja licencije.
(4) Ne dovodeći u pitanje odredbe iz ugovora o 
licenciji, stjecatelj neisključive licencije može pokretati 
postupke zbog povrede žiga samo uz pristanak nosi -
telja žiga.
(5) Ne dovodeći u pitanje odredbe iz ugovora o 
licenciji, stjecatelj isključive licencije može pokretati 
postupke zbog povrede žiga ako nositelj žiga, nakon 
službene obavijesti, sam ne pokrene odgovarajući 
postupak zbog povrede žiga u odgovarajućem roku.
(6) Na zahtjev jedne od strana licencija se upisuje 
u registar, ako je Zavodu podnesen ovjerovljeni prijepis 
ugovora o licenciji ili ovjerovljeni izvadak iz ugovora ili 
izvornik potvrde o davanju licencije potpisan od dava -
telja i stjecatelja licencije.
(7) Ako su uplaćene propisana pristojba i naknada 
troškova, licencija se objavljuje u službenom glasilu 
Zavoda, a ima učinak prema trećim stranama nakon 
upisa u registar.
(8) Zahtjev za upis licencije mora biti podnesen 
pod uvjetima i na način koji će se propisati Pravilnikom.
ZALOG I OVRHA
Članak 40.
(1) Žig može biti predmetom zaloga i predmetom 
ovrhe.(2) Na zahtjev jedne od strana, zalog ili ovrha upi -
suju se u registar.
(3) Zalog i ovrha objavljuju se u službenom glasilu 
Zavoda, a imaju učinak prema trećim stranama nakon 
upisa u registar.
(4) Zahtjev za upis zaloga ili ovrhe mora biti 
podnesen pod uvjetima i na način koji će se propisati 
Pravilnikom.
STEČAJ
Članak 41.
Kad je žig predmet stečaja, na zahtjev nadležnoga 
tijela taj se podatak upisuje u registar i objavljuje.
PRAVA IZ PRIJAVE
Članak 42.
Članci od 38. do 41. ovoga Zakona primjenjuju se 
i na prijave za registraciju žiga.
Dio sedmi
TRAJANJE, PRODUŽENJE I  
PRESTANAK VRIJEDNOSTI ŽIGA
RAZDOBLJE ZAŠTITE
Članak 43.
Razdoblje zaštite registriranoga žiga traje deset 
godina računajući od datuma podnošenja prijave za 
registraciju žiga.
PRODUŽENJE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 44.
(1) Registracija žiga može se produžavati neogra -
ničen broj puta, i to za razdoblja od po deset godina, 
pod uvjetom da nositelj žiga tijekom posljednje godine 
trajanja desetogodišnjega razdoblja zaštite Zavodu 
podnese zahtjev za produženje registracije žiga i uplati 
propisanu pristojbu i naknadu troškova postupka.
(2) Zahtjev za produženje registracije žiga može 
biti podnesen i pristojba i naknada troškova mogu biti 
uplaćene u dodatnom roku od šest mjeseci nakon isteka 
razdoblja navedenoga u stavku 1. ovoga članka, pri 
čemu se propisana pristojba i naknada troškova plaćaju 
u dvostrukom iznosu.
(3) Novo razdoblje zaštite započinje danom isteka 
prethodnoga desetogodišnjeg razdoblja.
(4) Zahtjev za produženje registracije žiga Zavodu 
može podnijeti nositelj žiga ili osoba koju on izričito 
ovlasti.
(5) Kada se zahtjev za produženje registracije žiga 
podnosi u odnosu na samo neke proizvode ili usluge za 
koje je žig registriran, registracija žiga će se produžiti 
samo za te proizvode ili usluge.
(6) Produženje registracije žiga upisuje se u registar 
i objavljuje u službenom glasilu Zavoda.
(7) Ako se registracija ne produži, žig prestaje vri -
jediti od dana isteka razdoblja zaštite.10(8) Podaci koje treba sadržavati zahtjev za produ -
ženje registracije žiga propisat će se Pravilnikom.
ODRICANJE OD ŽIGA
Članak 45.
(1) Nositelj žiga može se pisanom izjavom odreći 
žiga u odnosu na neke ili u odnosu na sve proizvode ili 
usluge za koje je registriran.
(2) Ako je u registar upisana licencija, odricanje 
od žiga će se upisati u registar samo ako nositelj žiga 
dokaže da je stjecatelja licencije obavijestio o svojoj 
namjeri da se odrekne žiga.
(3) Na temelju izjave o odricanju žig prestaje vrijediti 
od dana kad nositelj podnese izjavu o odricanju.
OPOZIV ŽIGA
Članak 46.
(1) Zahtjev za opoziv žiga Zavodu može podnijeti 
svaka fizička ili pravna osoba.
(2) Žig može biti opozvan ako se u neprekinutom 
razdoblju od pet godina nije stvarno rabio u Republici 
Hrvatskoj u odnosu na proizvode ili usluge za koje je 
registriran, a ne postoje opravdani razlozi za neuporabu.
(3) Žig može biti opozvan i u slučaju ako, nakon 
dana registracije:
1. zbog djelovanja ili nedjelovanja nositelja postane 
u trgovini uobičajeni naziv za proizvode ili usluge u 
odnosu na koje je registriran,
2. zbog uporabe od strane nositelja žiga ili s nje -
govim odobrenjem, a u odnosu na proizvode ili usluge 
za koje je registriran, može javnost dovesti u zabludu, 
osobito u pogledu vrste, kakvoće ili zemljopisnoga 
podrijetla tih proizvoda ili usluga.
(4) Zahtjev za opoziv žiga mora biti podnesen pod 
uvjetima i na način koji će se propisati Pravilnikom.
POSTUPAK POVODOM ZAHTJEVA  
 ZA OPOZIV ŽIGA
Članak 47.
(1) Zavod ispituje je li zahtjev za opoziv žiga pod -
nesen u skladu s člankom 46. ovoga Zakona.
(2) Ako je zahtjev za opoziv žiga podnesen prije 
isteka razdoblja od pet godina od registracije žiga čiji 
se opoziv traži i ako nije podnesen iz razloga navedenih 
u članku 46. stavku 2. i 3., Zavod zaključkom odbacuje 
zahtjev.
(3) Ako zahtjev za opoziv žiga nije podnesen kako 
je propisano Pravilnikom, Zavod poziva podnositelja 
zahtjeva da u roku od 60 dana od dana primitka poziva 
uredi zahtjev.
(4) Ako podnositelj zahtjeva za opoziv žiga u pro -
pisanom roku ne postupi prema pozivu Zavoda i ne 
uredi zahtjev u smislu stavka 3. ovoga članka, zahtjev 
se zaključkom odbacuje.
(5) Ako je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga 
članka, Zavod obavješćuje nositelja žiga o podnesenom 
zahtjevu za opoziv, dostavlja mu primjerak zahtjeva i 
poziva ga da se u roku od 60 dana od dana primitka obavijesti očituje na zahtjev.
(6) Na zahtjev, rokovi iz stavka 3. i 5. ovoga članka 
mogu se produžiti najviše za 60 dana.
(7) Ako se nositelj žiga u odnosu na koji se zahtijeva 
opoziv ne očituje na zahtjev u propisanom roku, žig se 
opoziva za one proizvode ili usluge u odnosu na koje 
je zahtjev podnesen.
(8) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u postupku 
povodom zahtjeva za opoziv odrediti usmenu raspravu.
ISPITIVANJE ZAHTJEVA ZA OPOZIV ŽIGA
Članak 48.
(1) Ako se nositelj žiga u odnosu na koji se zahtijeva 
opoziv očituje na zahtjev u propisanome roku, Zavod 
ispituje opravdanost razloga navedenih u zahtjevu za 
opoziv žiga.
(2) U postupku ispitivanja zahtjeva za opoziv žiga 
Zavod može pozivati stranke na podnošenje dodatnih 
dokaza, dokumentacije i očitovanja u roku od 60 dana 
od dana primitka poziva.
(3) Na zahtjev, rok iz stavka 2. ovoga članka može 
se produžiti najviše za 60 dana.
(4) Ako stranka u postupku ne odgovori na poziv iz 
stavka 3. ovoga članka u propisanom roku, Zavod dono -
si odluku na temelju raspoloživih činjenica iz prethodno 
dostavljene dokumentacije.
(5) Ne može se zahtijevati da žig bude opozvan 
kad stvarna uporaba žiga započne ili se nastavi tijekom 
vremenskoga razmaka između isteka petogodišnjega 
razdoblja neuporabe i podnošenja zahtjeva za opoziv.
(6) Početak ili nastavak uporabe u razdoblju od tri 
mjeseca koje prethodi podnošenju zahtjeva za opoziv, 
a koje je započelo najranije nakon isteka neprekinutoga 
petogodišnjeg razdoblja neuporabe, ne uzima se u obzir 
ako su pripreme za početak ili nastavak uporabe počele 
tek nakon što je nositelj saznao da zahtjev za opoziv 
može biti podnesen.
(7) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za 
opoziv žiga utvrdi da je zahtjev neutemeljen, zahtjev se 
odbija i o tome se dostavlja rješenje podnositelju zahtje -
va i nositelju žiga u odnosu na koji je opoziv zatražen.
(8) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za 
opoziv žiga utvrdi da je zahtjev utemeljen, žig se opoziva 
djelomično ili u cijelosti i o tome se dostavlja rješenje 
podnositelju zahtjeva i nositelju žiga u odnosu na koji 
je opoziv zatražen.
(9) Kad je žig opozvan, smatra se da su njegovi 
učinci prestali od datuma podnošenja zahtjeva za 
opoziv.
(10) Opoziv žiga upisuje se u registar žigova i 
objavljuje se u službenom glasilu Zavoda.
PROGLAŠAVANJE ŽIGA NIŠTAVIM
Članak 49.
(1) Postupak za proglašavanje žiga ništavim provodi 
Zavod.
(2) Ako žig nije registriran u skladu s odredbama iz 
članka 3. stavka 1. i članka 5. stavka 1. ovoga Zako -
na, postupak za proglašavanje žiga ništavim može biti 11pokrenut po službenoj dužnosti, na zahtjev državnoga 
odvjetnika ili na zahtjev zainteresirane osobe.
(3) Na temelju razloga iz članka 6. ovoga Zakona, 
koji se primjenjuje i na postupak proglašavanja žiga 
ništavim, postupak za proglašavanje žiga ništavim 
može se pokrenuti:
1. u odnosu na članak 6. stavak 1. i 3. ovoga Zakona 
na zahtjev nositelja ranijega žiga i stjecatelja licencije 
u skladu s člankom 39. stavkom 4. ili 5. ovoga Zakona,
2. na zahtjev nositelja nekoga od prava iz članka 6. 
stavka 4. ovoga Zakona,
3. na zahtjev osobe koja je imala tvrtku u smislu 
članka 6. stavka 6. ovoga Zakona,
4. na zahtjev nositelja ranijega žiga iz članka 6. 
stavka 7. ovoga Zakona.
(4) Kad žig nije registriran u skladu s odredbama 
iz članka 5. stavka 1. točke 2., 3. ili 4. ovoga Zakona, 
može biti proglašen ništavim samo ako je postupak za 
proglašavanje žiga ništavim pokrenut u roku od deset 
godina od datuma registracije.
(5) Žig ne može biti proglašen ništavim na temelju 
ranijega žiga koji ima ugled ako raniji žig nije stekao 
ugled u smislu članka 6. stavka 3. ovoga Zakona do 
datuma prava prvenstva kasnijega žiga.
(6) Ako je nositelj prava iz stavka 3. ovoga članka 
ranije već podnio zahtjev za proglašavanje žiga ništa -
vim, ne može podnijeti novi zahtjev za proglašavanje 
žiga ništavim na temelju nekoga drugog od spomenutih 
prava na koje se mogao pozvati u prvom zahtjevu.
(7) Ako je na datum podnošenja zahtjeva za progla -
šavanje žiga ništavim protiv ranijega žiga, na kojemu se 
temelji zahtjev, u tijeku postupak opoziva ili postupak 
proglašavanja žiga ništavim, Zavod će zastati s po -
stupkom do pravomoćnosti rješenja iz ranije pokrenutih 
postupaka opoziva ili proglašavanja žiga ništavim.
(8) Zahtjev za proglašavanje žiga ništavim mora biti 
podnesen pod uvjetima i na način koji će se propisati 
Pravilnikom.
POSTUPAK POVODOM ZAHTJEVA ZA 
PROGLAŠAVANJE ŽIGA NIŠTAVIM
Članak 50.
(1) Zavod ispituje je li zahtjev za proglašavanje žiga 
ništavim podnesen u skladu s člankom 49. stavkom 3., 
4., 5., 6. i 8. ovoga Zakona.
(2) Ako zahtjev za proglašavanje žiga ništavim nije 
podnesen u skladu s člankom 49. stavkom 3., 4. i 6. 
ovoga Zakona, Zavod zaključkom odbacuje zahtjev.
(3) Ako zahtjev za proglašavanje žiga ništavim nije 
podnesen kako je propisano Pravilnikom, Zavod poziva 
podnositelja zahtjeva da u roku od 60 dana od dana 
primitka poziva uredi zahtjev.
(4) Ako podnositelj zahtjeva u propisanom roku 
ne postupi prema pozivu Zavoda i ne uredi zahtjev u 
smislu stavka 3. ovoga članka, zahtjev se zaključkom 
odbacuje.
(5) Ako je udovoljeno uvjetima iz članka 49. ovoga 
Zakona, Zavod obavješćuje nositelja osporavanoga 
žiga o pokrenutom postupku za proglašavanje žiga ništavim, dostavlja mu primjerak zahtjeva i poziva ga 
da se u roku od 60 dana od dana primitka obavijesti 
očituje na zahtjev.
(6) Na zahtjev, rokovi iz stavka 3. i 5. ovoga članka 
mogu se produžiti najviše za 60 dana.
(7) Ako se nositelj osporavanoga žiga ne očituje na 
zahtjev za proglašavanje žiga ništavim u propisanom 
roku, žig se proglašava ništavim za one proizvode ili 
usluge u odnosu na koje je postupak pokrenut.
(8) Ako to ocijeni potrebnim, Zavod može u postup -
ku povodom zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim 
odrediti usmenu raspravu.
ISPITIVANJE ZAHTJEVA ZA  
PROGLAŠAVANJE ŽIGA NIŠTAVIM
Članak 51.
(1) Ako se nositelj osporavanoga žiga očituje na 
zahtjev za proglašavanje žiga ništavim u propisanome 
roku, Zavod ispituje opravdanost razloga navedenih u 
zahtjevu.
(2) Kad žig nije registriran u skladu s odredbama iz 
članka 3. stavka 1. i članka 5. stavka 1. ovoga Zakona, 
žig će biti proglašen ništavim samo ako razlozi za pro -
glašavanje žiga ništavim još uvijek postoje u trenutku 
donošenja rješenja o proglašavanju žiga ništavim.
(3) Kad žig nije registriran u skladu s odredbama 
iz članka 5. stavka 1. točke 2., 3. ili 4. ovoga Zakona, 
neće biti proglašen ništavim ako nositelj žiga dokaže 
da je žig nakon registracije i slijedom njegove uporabe 
stekao razlikovni karakter u odnosu na proizvode ili 
usluge za koje je registriran.
(4) Žig ne može biti proglašen ništavim ako je no -
sitelj prava iz članka 49. stavka 3. ovoga Zakona dao 
izričit pristanak na registraciju toga žiga prije podnoše -
nja zahtjeva za proglašavanje žiga ništavim.
(5) Žig ne može biti proglašen ništavim iz razloga 
što je u sukobu s ranijim žigom ako taj raniji žig ne 
udovoljava uvjetima o uporabi iz članka 13. stavka od 
2. do 4. ovoga Zakona, pod uvjetom da je taj raniji žig 
na datum podnošenja zahtjeva za proglašavanje žiga 
ništavim bio registriran najmanje pet godina.
(6) Ako je raniji žig rabljen samo u odnosu samo 
na dio proizvoda ili usluga za koje je registriran, za 
potrebe ispitivanja zahtjeva za proglašavanje žiga ni -
štavim smatrat će se da je registriran samo za taj dio 
proizvoda ili usluga.
(7) U postupku ispitivanja zahtjeva za proglašavanje 
žiga ništavim Zavod može pozivati stranke na podnoše -
nje dodatnih dokaza, dokumentacije i očitovanja u roku 
od 60 dana od dana primitka poziva.
(8) Na zahtjev, rok iz stavka 7. ovoga članka može 
se produžiti najviše za 60 dana.
(9) Ako stranka ne odgovori na poziv iz stavka 8. 
ovoga član‑ka u propisanom roku, Zavod donosi odluku 
na temelju raspoloživih činjenica iz prethodno dostav -
ljene dokumentacije.
(10) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za 
proglašavanje žiga ništavim utvrdi da je zahtjev neute -
meljen, zahtjev se odbija i o tome se dostavlja rješenje 12podnositelju zahtjeva i nositelju osporavanoga žiga.
(11) Ako Zavod u postupku ispitivanja zahtjeva za 
proglašavanje žiga ništavim utvrdi da je zahtjev uteme -
ljen, žig se proglašava ništavim djelomično ili u cijelosti 
i o tome se dostavlja rješenje podnositelju zahtjeva i 
nositelju osporavanoga žiga.
(12) Kad je žig proglašen ništavim, smatra se da 
su njegovi učinci ništavi od dana podnošenja prijave 
za registraciju žiga.
(13) Proglašavanje žiga ništavim upisuje se u regi -
star žigova i objavljuje se u službenom glasilu Zavoda.
DJELOMIČNO ODBIJANJE REGISTRACIJE ŽIGA, 
OPOZIV ŽIGA ILI PROGLAŠAVANJE ŽIGA NIŠTAVIM
Članak 52.
Kad razlozi za odbijanje registracije žiga ili za 
opoziv žiga ili za proglašavanje žiga ništavim postoje 
u odnosu na samo neke proizvode ili usluge za koje 
je žig prijavljen ili registriran, odbijanje registracije ili 
opoziv ili proglašavanje žiga ništavim obuhvaća samo 
te proizvode ili usluge.
Dio osmi
ZAJEDNIČKI I JAMSTVENI ŽIG
ZAJEDNIČKI ŽIG
Članak 53.
Kao zajednički žig može se zaštititi svaki znak u 
smislu članka 2. ovoga Zakona koji je kao takav na -
značen u prijavi za registraciju žiga i koji je prikladan 
za razlikovanje proizvoda ili usluga članova ili partnera 
određene pravne osobe od proizvoda ili usluga drugih 
poduzetnika i koji je namijenjen za zajedničko označa -
vanje proizvoda ili usluga stavljenih na tržište od strane 
članova ili partnera te pravne osobe.
JAMSTVENI ŽIG
Članak 54.
Kao jamstveni žig može se zaštititi svaki znak u 
smislu članka 2. ovoga Zakona koji je namijenjen za 
označavanje kakvoće, podrijetla, načina proizvodnje 
ili drugih zajedničkih obilježja proizvoda ili usluga po -
duzetnika koji su pod nadzorom nositelja žiga i koji taj 
žig rabe.
POSEBNE ODREDBE O ZAJEDNIČKIM ŽIGOVIMA I 
JAMSTVENIM ŽIGOVIMA
Članak 55.
(1) Odredbe ovoga Zakona i Pravilnika primjenjuju 
se i na zajedničke žigove i na jamstvene ili certifikacijske 
žigove, osim ako u ovom dijelu Zakona nije propisano 
drukčije.
(2) Odstupajući od odredbe iz članka 5. stavka 1. 
točke 3. ovoga Zakona, znakovi ili oznake koji u trgovini 
mogu služiti za označavanje zemljopisnoga podrijetla 
proizvoda ili usluga mogu se zaštititi kao zajednički žig.(3) Žig iz stavka 2. ovoga članka ne daje nositelju 
pravo da trećoj strani u trgovačkom prometu zabrani 
uporabu znakova ili oznaka iz stavka 2. ovoga članka, 
pod uvjetom da ih rabi u skladu s ustaljenom i pošte -
nom praksom u industrijskoj ili trgovačkoj djelatnosti. 
Posebno se na takav žig ne može pozvati protiv treće 
strane koja ima pravo rabiti zemljopisni naziv.
OSOBE KOJE MOGU BITI NOSITELJI 
ZAJEDNIČKOGA ŽIGA
Članak 56.
Nositelj zajedničkoga žiga i podnositelj prijave za 
registraciju zajedničkoga žiga mogu biti pravne osobe 
i udruženja proizvođača, pružatelja usluga ili trgovaca 
koja u svoje ime mogu preuzimati obveze i ostvarivati 
prava, sklapati ugovore ili obavljati druge pravne radnje.
UGOVOR O ZAJEDNIČKOM ŽIGU
Članak 57.
Ugovor o zajedničkom žigu podnosi se uz prijavu 
za registraciju žiga i mora sadržavati: popis osoba ovla -
štenih za uporabu zajedničkoga žiga, uvjete članstva, 
uvjete koji određuju takvu uporabu i odredbe koje se 
odnose na povredu prava u slučaju zlouporabe zajed -
ničkoga žiga ili kršenja odredaba ugovora.
UPORABA ZAJEDNIČKOGA ŽIGA
Članak 58.
Pravo na uporabu zajedničkoga žiga ima svaka 
osoba ovlaštena za njegovu uporabu, pod uvjetom da 
je udovoljeno svim uvjetima koje ovaj Zakon propisuje 
u odnosu na uporabu žigova.
IZMJENE I DOPUNE UGOVORA O ZAJED -
NIČKOM ŽIGU
Članak 59.
(1) Nositelj zajedničkoga žiga mora podnijeti Zavo -
du sve izmjene i dopune ugovora koje se odnose na 
uporabu zajedničkoga žiga.
(2) Izmjene i dopune ugovora kojim se uređuje 
uporaba zajedničkoga žiga imaju učinak prema trećim 
stranama nakon upisa u registar.
Dio deveti
ZAŠTITA ŽIGOVA PREMA MADRIDSKOM  
SPORAZUMU O MEĐUNARODNOJ REGISTRACIJI 
ŽIGOVA I PROTOKOLU KOJI SE ODNOSI  
NA MADRIDSKI SPORAZUM
POSEBNE ODREDBE O MEĐUNARODNIM  
REGISTRACIJAMA ŽIGOVA
Članak 60.
Na međunarodne registracije žigova, čija je zaštita 
proširena na teritorij Republike Hrvatske prema Madrid -
skom sporazumu o međunarodnoj registraciji žigova (u 
daljnjem tekstu: Madridski sporazum) i Protokolu koji 13se odnosi na Madridski sporazum (u daljnjem tekstu: 
Protokol), primjenjuju se odredbe ovoga Zakona i Pra -
vilnika o žigu u svim pitanjima koja nisu uređena tim 
ugovorima, osim ako odredbe ovoga dijela Zakona ne 
propisuju drukčije.
PODNOŠENJE PRIJAVE ZA MEĐUNARODNU  
REGISTRACIJU ŽIGA I ZAHTJEVA ZA UPIS 
PROMJENE U MEĐUNARODNOM REGISTRU
Članak 61.
(1) Prijava za međunarodnu registraciju žiga i 
zahtjevi za upis promjena u međunarodnom registru 
podnose se Zavodu kako je propisano Madridskim 
sporazumom, Protokolom, Zajedničkim pravilnikom 
Madridskoga sporazuma i Protokola (u daljenjem tek -
stu: Zajednički pravilnik), ovim Zakonom i Pravilnikom.
(2) Ako prijava za međunarodnu registraciju žiga ili 
zahtjev za upis promjena u međunarodnom registru nisu 
podneseni kako je propisano Madridskim sporazumom, 
Protokolom, Zajedničkim pravilnikom i Pravilnikom o 
žigu, Zavod poziva podnositelja prijave ili zahtjeva da u 
roku od 30 dana od dana primitka poziva uredi prijavu 
ili zahtjev.
(3) Na zahtjev, rok iz stavka 2. ovoga članka može 
se produžiti najviše za 60 dana.
(4) Ako je prijava za međunarodnu registraciju žiga 
podnesena u skladu sa stavkom 1. ovoga članka i ako 
su uplaćene propisana pristojba i naknada troškova, 
Zavod prosljeđuje prijavu Međunarodnom uredu Svjet -
ske organizacije za intelektualno vlasništvo (u daljnjem 
tekstu: Međunarodni ured).
(5) Ako podnositelj prijave za registraciju žiga ili 
zahtjeva za upis promjena u međunarodnom registru 
u propisanom roku ne postupi prema pozivu Zavoda i 
ne ukloni utvrđene nedostatke u smislu stavka 2. ovoga 
članka, prijava ili zahtjev zaključkom se odbacuje.
PRISTOJBE
Članak 62.
Sve pristojbe koje se moraju platiti prema Madrid -
skom sporazumu i Protokolu plaćaju se izravno Među -
narodnom uredu.
UPIS U REGISTAR ŽIGOVA
Članak 63.
Datum i broj međunarodne registracije žiga upisuje 
se u registar žigova koji vodi Zavod, ako je međuna -
rod‑na prijava rezultirala registracijom.
ODBIJANJE ZAŠTITE  
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 64.
Za nositelja međunarodne registracije žiga rok iz 
članka 24. stavka 2. ovoga Zakona zamjenjuje se ro -
kom od četiri mjeseca od datuma obavijesti o odbijanju 
zaštite.PRIGOVOR NA MEĐUNARODNU  
REGISTRACIJU ŽIGA
Članak 65.
(1) Za potrebe međunarodnih registracija žigova 
prema Madridskom sporazumu i Protokolu, objava pri -
jave propisana u članku 25. ovoga Zakona zamjenjuje 
se objavom međunarodne registracije žiga u službenom 
glasilu o međunarodnim registracijama žigova koje izda -
je Međunarodni ured (u daljnjem tekstu: međunarodno 
službeno glasilo).
(2) Rok za podnošenje prigovora na međunarodnu 
registriraciju žiga počinje teći od prvoga dana mjeseca 
koji slijedi mjesec naznačen na izdanju međunarod -
noga službenoga glasila u kojemu je ta međunarodna 
registracija žiga objavljena.
(3) U postupku povodom prigovora na međuna -
rodnu registraciju žiga Zavod, u skladu s Madridskim 
sporazumom ili Protokolom, nositelju međunarodne 
registracije žiga dostavlja obavijest o privremenom 
odbijanju na temelju prigovora i poziva ga da imenuje 
zastupnika koji u roku od četiri mjeseca od datuma 
obavijesti o odbijanju mora Zavodu dostaviti punomoć 
o zastupanju. Primjerak prigovora dostavlja se zastu -
pniku nakon podnošenja punomoći o zastupanju. Rok 
za očitovanje na prigovor je 60 dana od dana primitka 
primjerka prigovora od strane zastupnika.
(4) Rokovi iz stavka 3. ovoga članka ne mogu se 
produžavati.
PRIGOVOR I POSTUPAK PROGLAŠAVANJA  
ŽIGA NIŠTAVIM NA TEMELJU  
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 66.
Ako je na temelju međunarodne registracije žiga 
pokrenut postupak prigovora i postupak proglašavanja 
žiga ništavim, za potrebe dokazivanja uporabe žiga 
datumom njezine registracije smatra se datum kojega je 
istekao rok iz članka 5. stavka 2. Madridskoga sporazu -
ma ili članka 5. stavka 2. podstavka a) Protokola ili, ako 
na taj datum postupak odobravanja zaštite ili postupak 
po prigovoru još nije bio okončan, datum obavijesti o 
konačnoj odluci Zavoda o odobravanju zaštite upućene 
Međunarodnom uredu.
PROGLAŠAVANJE MEĐUNARODNE  
REGISTRACIJE ŽIGA NIŠTAVOM  I OPOZIV 
MEĐUNARODNE REGISTRACIJE ŽIGA
Članak 67.
(1) U postupcima povodom zahtjeva za proglaša -
vanje međunarodne registracije žiga ništavom i za -
htjeva za opoziv međunarodne registracije žiga Zavod 
obavješćuje nositelja međunarodne registracije žiga o 
pod‑nesenom zahtjevu i poziva ga da imenuje zastu -
pnika koji u roku od 60 dana od dana primitka poziva 
mora Zavodu dostaviti punomoć o zastupanju.
(2) Rok iz stavka 1. ovoga članka ne može se 
produžavati.
(3) Primjerak zahtjeva dostavlja se zastupniku na -14kon podnošenja punomoći o zastupanju. Rok za očito -
vanje na zahtjev je 60 dana od dana primitka primjerka 
zahtjeva od strane zastupnika.
(4) Na zahtjev, rok iz stavka 3. ovoga članka može 
se produžiti najviše za 60 dana.
(5) U postupku opoziva međunarodne registracije 
žiga, za potrebe dokazivanja uporabe, datumom njezi -
ne registracije smatra se datum propisan u članku 66. 
ovoga Zakona.
Dio deseti
ZAJEDNIČKE ODREDBE O POSTUPKU  
PRED ZAVODOM
DRUGI PROPISI KOJI SE PRIMJENJUJU  
U POSTUPKU PRED ZAVODOM
Članak 68.
Na pojedina pitanja postupka, koja nisu uređena 
ovim Zakonom, primjenjivat će se odredbe Zakona o 
općem upravnom postupku.
PRISTOJBE I NAKNADE TROŠKOVA POSTUPKA
Članak 69.
(1) Za postupke propisane ovim Zakonom plaćaju 
se pristojbe i naknade troškova postupka u skladu s 
posebnim propisima.
(2) Ako pristojbe ili naknade troškova iz stavka 1. 
ovoga članka ne budu plaćene, prijava ili zahtjev će se 
odbaciti, a u slučaju neplaćanja odgovarajuće pristojbe 
ili naknade troškova za produženje vrijednosti žiga, žig 
prestaje vrijediti.
SVJEDODŽBA O PRAVU PRVENSTVA
Članak 70.
Na zahtjev podnositelja prijave za registraciju žiga 
ili nositelja žiga i nakon uplate propisane pristojbe i 
naknade troškova, Zavod izdaje svjedodžbu o pravu 
prvenstva.
REGISTAR ŽIGOVA
Članak 71.
(1) Zavod vodi registar žigova koji sadržava podatke 
čiji je upis propisan ovim Zakonom i Pravilnikom.
(2) Svaka osoba ima pravo uvida u registar žigova.
(3) Na zahtjev svake zainteresirane osobe i nakon 
uplate propisane pristojbe i naknade troškova, Zavod 
izdaje izvadak i ispis iz registra žigova.
SLUŽBENO GLASILO
Članak 72.
Zavod izdaje službeno glasilo u kojemu se objav -
ljuju svi podaci čija je objava propisana ovim Zakonom 
i Pravilnikom.PRETRAŽIVANJE
Članak 73.
Zavod obavlja, na zahtjev svake zainteresirane 
osobe, usluge pretraživanja na istovjetnost i sličnost 
prijavljenih i registriranih žigova koji vrijede u Republici 
Hrvatskoj.
ZASTUPANJE PRED ZAVODOM
Članak 74.
(1) Fizičke ili pravne osobe koje nemaju prebivalište 
ili stvarno i djelatno industrijsko ili trgovačko sjedište u 
Republici Hrvatskoj mogu ostvarivati prava iz ovoga 
Zakona u postupcima pred Zavodom samo preko 
ovlaš‑tenih zastupnika.
(2) Opća načela zastupanja i posebni uvjeti na 
temelju kojih osobe iz stavka 1. ovoga članka mogu 
ostvarivati prava iz ovoga Zakona uređeni su posebnim  
propisima.
Dio jedanaesti
GRAĐANSKOPRAVNA ZAŠTITA
TUŽBA ZBOG POVREDE PRAVA
Članak 75.
(1) Nositelj žiga, ako su mu povrijeđena ili ugrožena 
prava iz članka 7. ovoga Zakona, može tužbom zahti -
jevati od nadležnoga suda:
1. utvrđivanje postojanja povrede žiga,
2. zabranu izvršene ili namjeravane povrede žiga,
3. uklanjanje stanja nastaloga izvršenom povredom 
žiga,
4. nalaganje tuženiku davanja obavijesti o identitetu 
trećih osoba uključenih u proizvodnju i distribuciju robe 
ili usluga koje povređuju žig te o njihovim distribucijskim 
kanalima,
5. naknadu štete,
6. objavljivanje presude na trošak tuženika.
(2) Povredom žiga u smislu stavka 1. ovoga članka 
smatra se i njegovo oponašanje, kao i uporaba zajed -
ničkoga žiga i jamstvenoga žiga protivno ugovoru o 
zajedničkome žigu ili jamstvenome žigu.
(3) Postupak povodom tužbe u smislu stavka 1. 
ovoga članka je hitan.
ZAHTJEV ZA UNIŠTENJE
Članak 76.
(1) Na zahtjev tužitelja sud može narediti uništenje 
predmeta koji su protupravno obilježeni žigom, a nalaze 
se u posjedu tuženika.
(2) Sud odlučuje o tome hoće li se predmeti pro -
tupravno obilježeni žigom uništiti, učiniti neraspoznat -
ljivim ili će se uporabiti na drugi način.15ZASTARA
Članak 77.
Tužba zbog povrede žiga može se podnijeti u roku 
od tri godine od saznanja za povredu i počinitelja, a 
najkasnije pet godina od izvršene povrede.
PRIVREMENE MJERE
Članak 78.
(1) Ako nositelj žiga učini vjerojatnim da je njegovo 
pravo povrijeđeno ili da postoji opasnost od povrede, 
zbog čega mu prijeti nenadoknadiva šteta, može od 
suda zahtijevati:
1. izricanje privremene mjere zabrane obavljanja 
postupaka kojima se vrijeđa pravo nositelja žiga,
2. privremeno oduzimanje predmeta protupravno 
obilježenih žigom ili njihovo isključenje iz prometa,
3. mjere za osiguranje dokaza o predmetima pro -
tupravno obilježenih žigom i mjere za očuvanje posto -
jećega stanja.
(2) Nositelj žiga može zahtijevati izricanje privreme -
nih mjera i prije podnošenja tužbe, uz uvjet da tužbu 
podnese u roku od 20 radnih dana ili 31 kalendarskoga 
dana, ovisno o tome koji je rok dulji.
(3) Ako nositelj žiga ne podnese tužbu u roku iz 
stavka 2. ovoga članka, sud može na temelju zahtjeva 
tuženika postupak obustaviti i ukinuti zahtijevane mjere.
(4) Sudske vlasti mogu po potrebi donijeti privre -
mene mjere bez saslušanja druge stranke, osobito 
ako postoji vjerojatnost da svaka odgoda nositelju žiga 
nanese nenadoknadivu štetu ili ako je očigledno da 
postoji opasnost od uništenja dokaza.
NAKNADA ŠTETE
Članak 79.
(1) Sud može odrediti nositelju žiga naknadu štete 
ako se dokaže da su zahtijevane mjere iz članka 78. 
stavka 1. ovoga Zakona neutemeljene.
(2) Sud može odrediti nositelju žiga polog odgova -
rajućega novčanog iznosa radi osiguranja osobe protiv 
koje se izriče privremena mjera.
Dio dvanaesti
PREKRŠAJNE ODREDBE
Članak 80.
(1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 
kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba koja tuđi 
žig neovlašteno rabi, reproducira ili oponaša, ističe na 
proizvodima ili pakiranjima, nudi proizvode obilježene 
tuđim žigom, stavlja ih na tržište ili skladišti u te svrhe 
pod tuđim žigom uvozi ili izvozi proizvode obilježene 
tuđim žigom, tuđi žig rabi pri pružanju usluga ili na 
poslovnim dokumentima i u reklamiranju (članak 7.).
(2) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će 
se novčanom kaznom od 2.000,00 do 8.000,00 kuna 
fizička osoba.
(3) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit će 
se novčanom kaznom od 5.000,00 do 10.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.
(4) Proizvodi koji su bili namijenjeni ili uporabljeni 
za počinjene prekršaje iz stavka 1., 2. i 3. ovoga član -
ka oduzet će se, a sud će odlučiti o tome hoće li se 
predmeti protupravno obilježeni žigom uništiti, učiniti 
neraspoznatljivim ili će se uporabiti na drugi način.
Dio trinaesti
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
POSTUPCI POVODOM PRIJAVE  
ZA REGISTRACIJU ŽIGA U TIJEKU
Članak 81.
Postupci povodom prijava žigova koje su podnese -
ne prije dana početka primjene ovoga Zakona, a koji 
nisu završeni do dana početka primjene ovoga Zakona, 
nastavit će se prema odred‑bama ovoga Zakona.
DRUGI POSTUPCI U TIJEKU
Članak 82.
(1) Postupci zbog povrede žiga ili prava iz prijave za 
registraciju žiga, koji do dana početka primjene ovoga 
Zakona nisu završeni, dovršit će se prema propisima 
koji su bili na snazi do dana početka primjene ovoga 
Zakona.
(2) Postupci za proglašavanje rješenja o priznanju 
žiga ništavim i postupci povodom zahtjeva za prestanak 
vrijednosti žiga zbog neuporabe koji do dana početka 
primjene ovoga Zakona nisu završeni dovršit će se 
prema propisima koji su bili na snazi do dana početka 
primjene ovoga Zakona.
PROVEDBENI PROPIS
Članak 83.
Pitanja iz  članaka: 15. stavka 3.; 21. stavka 1.; 25.  
stavka 2.; 27.  stavka 4.; 33.  stavka 3.; 34. stavka 2.; 35. 
stavka 2.; 37. stavka 3.; 38. stavka 4.; 39. stavka 8.; 40. 
stavka 4.; 44. stavka 8.; 46. stavka 4.; 49. stavka 8.; 61. 
stavka 1.; 71. stavka 1. i članka 72. ovoga Zakona uredit 
će ministar nadležan za rad Zavoda pravilnikom koji 
će donijeti na prijedlog ravnatelja Zavoda do početka 
primjene ovoga Zakona.
PRESTANAK VRIJEDNOSTI DRUGIH PROPISA
Članak 84.
Danom početka primjene ovoga Zakona prestaju 
važiti odredbe Zakona o žigu (»Narodne novine«, br. 
78/99. i 127/99.), osim odredbe o zastupanju (članak 
59.) koja se primjenjuje do donošenja posebnoga 
propisa.
STUPANJE NA SNAGU OVOGA ZAKONA
Članak 85.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«, a primjenjuje se od  
1. siječnja 2004.16ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽIGU*
Članak 1.
U Zakonu o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03.) 
članak 11. mijenja se i glasi:
»(1) Stavljanjem u promet od strane nositelja žiga 
ili uz njegovu izričitu suglasnost, na području Republike 
Hrvatske, odnosno nakon stupanja Republike Hrvatske 
u punopravno članstvo Europske unije na području neke 
od država Europske unije odnosno država koje su stran -
ke ugovornice Ugovora o Europskom ekonomskom 
prostoru, proizvoda koji je obilježen tim žigom, iscrpljuju 
se za područje Republike Hrvatske isključiva prava koja 
proizlaze iz žiga u odnosu na taj proizvod, osim ako 
postoje opravdani razlozi na temelju kojih nositelj žiga 
pridržava isključiva prava koja proizlaze iz žiga.
(2) Opravdani razlozi da se nositelj žiga usprotivi 
daljnjoj komercijalizaciji proizvoda postoje osobito onda 
kada je stanje proizvoda promijenjeno ili pogoršano 
nakon što je proizvod stavljen u promet.«
Članak 2.
Članak 20. mijenja se i glasi:
»(1) Zavod provodi upravni postupak za registraci -
ju žiga, za proglašenje žiga ništavim te obavlja druge 
upravne i stručne poslove u pogledu zaštite žiga.
(2) Protiv upravnih akata koje je u prvom  
stupnju donio Zavod dopuštena je žalba o kojoj od -
lučuje Žalbeno vijeće u skladu s odredbama ovoga 
Zakona. Za podnošenje žalbe plaća se upravna  
pristojba i naknada troškova u skladu s posebnim 
propisima. Ako upravna pristojba i naknada troškova 
postupka nisu plaćene do isteka roka za žalbu, smatra 
se da žalba nije podnesena.
(3) Za pojedina pitanja iz postupka iz stavka 1. i 2. 
ovoga članka koja nisu uređena ovim Zakonom, primje -
njuju se odredbe Zakona o općem upravnom postupku.
(4) Protiv upravnih akata koje je u drugom stupnju 
donijelo Žalbeno vijeće može se voditi upravni spor u 
skladu sa Zakonom o upravnim sporovima.«
Članak 3.
U članku 39. stavci 4. i 5. brišu se.
Dosadašnji stavci 6., 7. i 8. postaju stavci 4.,  
5. i 6.
Članak 4.
U članku 40. stavak 2. mijenja se i glasi:
»(2) Na zahtjev založnog vjerovnika ili založnog 
dužnika založno pravo upisuje se u registar. Sud koji 
provodi ovrhu po službenoj dužnosti bez odgode oba -
vješćuje Zavod o pokrenutoj ovrsi na žigu radi upisa u 
registar.«
Članak 5.
U članku 49. stavak 1. briše se.
Dosadašnji stavci 2., 3., 4,. 5., 6., 7. i 8. postaju stavci 1., 2., 3., 4., 5., 6. i 7.
Članak 6.
Iza članka 67. dodaje se novi »Dio deseti«: »ŽIG 
ZAJEDNICE » te naslovi i članci 67.a do 67.i koji glase: 
»ZNAČENJE POJMOVA».
Članak 67.a
U smislu ovoga Zakona pojedini izrazi imaju slje -
deće značenje:
a) »Uredba o žigu Zajednice« je Uredba Vijeća (EZ) 
40/94 od 20. prosinca 1993. o žigu Zajednice i njezine 
izmjene i dopune,
b) »žig Zajednice« je žig kako je definiran u članku 
1. stavku 1. Uredbe o žigu Zajednice,
c) »prijava žiga Zajednice« je prijava za registraciju 
žiga Zajednice koja je podnesena u skladu s odredbama 
Uredbe o žigu Zajednice,
d) »nacionalni žig« je žig stečen u postupku pred 
Zavodom u skladu s odredbama ovoga Zakona,
e) »nacionalna prijava žiga« je prijava žiga pod -
nesena Zavodu u skladu s odredbama ovoga Zakona.
PROŠIRENJE UČINAKA ŽIGA ZAJEDNICE
Članak 67.b
Učinci prijava žigova Zajednice podnesenih i ži -
gova Zajednice stečenih prije dana prijama Republike  
Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije, pro -
širuju se na područje Republike Hrvatske.
ŽIG ZAJEDNICE KAO RANIJI ŽIG
Članak 67.c
(1) U smislu članka 6. ovoga Zakona, žig  
Zajednice je raniji žig u odnosu na nacionalne prijave 
žiga koje su podnesene, kao i na nacionalne žigove 
koji su na temelju takvih prijava stečeni nakon dana 
prijama Republike Hrvatske u punopravno članstvo 
Europske unije.
(2) U smislu članka 6. stavka 2. točke 4. ovoga 
Zakona, raniji žig Zajednice koji ima ugled u Europskoj 
uniji uzima se u obzir u skladu s odredbama članka 9. 
stavka 1. točke c) Uredbe o žigu Zajednice.
(3) Nacionalni žig ne može biti proglašen ništavim iz 
razloga što je u sukobu s ranijim žigom Zajednice ako 
taj raniji žig Zajednice ne udovoljava uvjetima o uporabi 
propisanim u članku 15. Uredbe o žigu Zajednice.
PROSLJEĐIVANJE PRIJAVE ŽIGA ZAJEDNICE
Članak 67.d
Ako je u skladu sa člankom 25. Uredbe o žigu 
Zajednice Zavodu podnesena prijava žiga Zajednice, 
plaća se pristojba i naknada troškova za prosljeđivanje 
*NN 76/2007 (u primjeni od 31.07.2007.)17u skladu s posebnim propisima.
PRETVARANJE PRIJAVE ŽIGA ZAJEDNICE  
U NACIONALNU PRIJAVU ŽIGA
Članak 67.e
(1) Zavod ispituje zahtjev za pretvaranje prijave žiga 
Zajednice u nacionalnu prijavu žiga koji mu je dostavljen 
u skladu s odredbom članka 109. stavka 3. Uredbe o 
žigu Zajednice.
(2) Ako zahtjev iz stavka 1. ovoga članka nije  
sastavljen u skladu s odredbama iz članka 108. stavka 
2. Uredbe o žigu Zajednice, Zavod poziva podnositelja 
da ispravi nedostatke.
(3) Ako se podnositelj u ostavljenom roku ne očituje 
ili ne ispravi nedostatke ili ako zahtjev iz stavka 1. ovoga 
članka ne udovoljava odredbama članka 108. stavka 2. 
Uredbe o žigu Zajednice, Zavod odbija zahtjev iz stavka 
1. ovoga članka. Odluka o odbijanju smatra se odlukom 
o meritumu zahtjeva.
(4) Ako je zahtjev iz stavka 1. ovoga članka uredan, 
Zavod provodi postupak za registraciju žiga u skladu s 
odredbama ovoga Zakona.
(5) Pristojbe i naknade troškova u postupku  
registracije iz stavka 4. ovoga članka plaćaju se u skladu 
s odredbama ovoga Zakona.
(6) Zavod obavještava podnositelja zahtjeva iz stav -
ka 1. ovoga članka o njegovom primitku i poziva ga da 
u roku koji ne može biti kraći od 30 niti dulji od 60 dana 
dostavi prijevod prijave na hrvatski jezik.
(7) Datum podnošenja, datum prvenstva i  
senioritet određuju se u skladu sa člankom 108. stav -
kom 3. Uredbe o žigu Zajednice.
SENIORITET
Članak 67.f
Senioritet nacionalnog žiga u smislu članka 34. i 35. 
Uredbe o žigu Zajednice može se zahtijevati u odnosu 
na žig Zajednice:
– ako je nacionalni žig stečen prije dana stupanja 
Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske 
unije i
– ako nacionalni žig ima prioritet prema žigu  
Zajednice u odnosu na kojeg se senioritet zahtijeva.
ZABRANA UPORABE ŽIGA ZAJEDNICE
Članak 67.g
(1) Ako se uporaba žiga Zajednice iz članka 67.b 
ovoga Zakona suprotstavlja uporabi nacionalnog žiga 
stečenog prije dana prijma Republike Hrvatske u  
punopravno članstvo Europske unije, odnosno stečenog 
na temelju nacionalne prijave podnesene prije dana 
prijama Republike Hrvatske u punopravno članstvo 
Europske unije, nositelj takvog nacionalnog žiga može 
tužbom zahtijevati zabranu uporabe u Republici Hrvat -
skoj žiga Zajednice kojem je učinak u skladu s člankom 
67.b ovoga Zakona proširen na područje Republike 
Hrvatske. Podnositelj tužbe mora dokazati da se žig 
Zajednice suprotstavlja njegovom nacionalnom žigu.(2) Ako u odnosu na žig Zajednice iz članka 67.b 
ovoga Zakona postoji neki od apsolutnih razloga za 
odbijanje registracije iz članka 5. ovoga Zakona zbog 
kojih se mogla odbiti registracija ili razloga iz članka 
49. stavka 2. ovoga Zakona zbog kojih se žig mo -
gao proglasiti ništavim prije dana prijama Republike  
Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije, osoba 
koja ima pravni interes može tužbom zahtijevati zabranu 
uporabe takvog žiga Zajednice u Republici Hrvatskoj. 
Podnositelj tužbe mora dokazati postojanje nekog od 
ovih razloga u odnosu na žig Zajednice.
ZAŠTITA ŽIGA ZAJEDNICE OD POVREDE
Članak 67.h
Na zaštitu u slučaju povrede žiga Zajednice prim‑je -
njuju se na odgovarajući način odredbe o zaštiti u 
slučaju povrede nacionalnog žiga.
SUD NADLEŽAN ZA ŽIG ZAJEDNICE
Članak 67.i
(1) Trgovački sud u Zagrebu je u Republici  
Hrvatskoj sud žiga Zajednice nadležan za odlučivanje 
u prvom stupnju, u smislu Uredbe o žigu Zajednice.
(2) Visoki trgovački sud je u Republici Hrvatskoj 
sud žiga Zajednice nadležan za odlučivanje u drugom 
stupnju, u smislu Uredbe o žigu Zajednice.«
Dosadašnji »Dio deseti« postaje »Dio jedana‑esti«.
Članak 7.
Iza članka 74. dodaje se novi »Dio dvanaesti«: 
»ŽALBA« te naslovi i članci 74.a do 74.d koji glase: 
»PRAVO ŽALBE».
Članak 74.a
(1) Protiv odluka Zavoda donesenih u prvom stup‑
nju, stranka čijem zahtjevu u cijelosti ili u dijelu nije 
udovoljeno ima pravo žalbe u roku od 30 dana od dana 
dostave odluke.
(2) Druge stranke u postupku koji je okončan odlu -
kom protiv koje se podnosi žalba imaju pravo biti stranke 
u žalbenom postupku.
SADRŽAJ ŽALBE
Članak 74.b
Pored podataka koje mora imati svaki podnesak, 
žalba treba sadržavati:
1. naznaku rješenja protiv kojeg se podnosi,
2. određenu izjavu o tome da se rješenje pobija u 
cijelosti ili u nekom dijelu,
3. razloge zbog kojih se žalba podnosi,
4. obrazloženje žalbe, te sve dokaze kojima  
podnositelj žalbe potvrđuje svoje navode iz žalbe,
5. potpis podnositelja žalbe,
6. punomoć ako se žalba podnosi putem  
zastupnika.18ODLUČIVANJE O ŽALBI
Članak 74.c
(1) Žalbeno vijeće odlučuje na sjednicama, većinom 
glasova.
(2) Žalbeno vijeće odlučuje na temelju podnesaka 
stranaka, a kada smatra da je to potrebno ili kada  
stranka u postupku to zahtijeva, može odrediti održava -
nje usmene rasprave. Stranke se na usmenu raspravu 
pozivaju najmanje 10 dana prije održavanja.
ŽALBENA VIJEĆA
Članak 74.d
(1) O žalbama iz članka 74.a ovoga Zakona odlučuju 
žalbena vijeća u području prava industrijskog vlasništva.
(2) Na sastav i ustrojstvo žalbenih vijeća iz stavka 
1. ovoga članka primjenjuju se odredbe Zakona o 
patentu.«
Članak 8.
Dosadašnji »Dio jedanaesti« postaje »Dio  
trinaesti«.
Naslov iznad članka 75. mijenja se i glasi: »OSOBE 
OVLAŠTENE ZAHTIJEVATI ZAŠTITU PRAVA«.
Članak 75. mijenja se i glasi:
»Osim nositelja prava, odnosno osobe koju on 
ovlasti u skladu s općim propisima o zastupanju, za -
š‑titu prava iz ovoga Zakona može zahtijevati i nositelj 
isključive licencije u onoj mjeri u kojoj je stekao pravo na 
iskorištavanje žiga na temelju pravnog posla ili zakona.«
Članak 9.
Naslov iznad članka 76. mijenja se i glasi: »ZA -
HTJEV ZA UTVRĐENJEM I ZAHTJEV ZA PRESTAN -
KOM POVREDE«.
Članak 76. mijenja se i glasi:
»(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim  
poduzimanjem neke od radnji iz članka 7. stavka 2. i 3. 
ovoga Zakona povrijedila žig, nositelj žiga može tužbom 
zahtijevati utvrđenje povrede.
(2) Protiv osobe koja je neovlaštenim  
poduzimanjem neke od radnji iz članka 7. stavka 2. i 3. 
ovoga Zakona povrijedila žig, nositelj žiga može tužbom 
zahtijevati prestanak povrede i zabranu takve i slične 
povrede ubuduće.
(3) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzimanjem 
neke radnje prouzročila ozbiljnu prijetnju da će žig biti 
povrijeđen, nositelj žiga može tužbom zahtijevati pre -
stanak poduzimanja te radnje i zabranu povrede žiga.
(4) Zahtjevi iz stavaka 1., 2. i 3. ovoga članka 
mogu se postaviti i protiv osobe koja u obavljanju svoje  
gospodarske djelatnosti pruža usluge koje se koriste 
u radnjama kojima se povrjeđuje žig odnosno od kojih 
prijeti povreda žiga.«
Članak 10.
Naslov iznad članka 77. mijenja se i glasi: »ZA -
HTJEV ZA ODUZIMANJEM I UNIŠTENJEM PRED -
META«.Članak 77. mijenja se i glasi:
» (1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzima -
njem neke od radnji iz članka 7. stavaka 2. i 3. ovoga 
Zakona povrijedila žig, nositelj žiga može tužbom zahti -
jevati da se na njezin teret, proizvodi koji su obilježeni 
znakom kojima se povređuje žig povuku iz prometa, 
oduzmu ili unište.
(2) Mjere iz stavka 1. ovoga članka sud će odrediti 
na teret tuženika, osim ako postoje osobiti razlozi da 
tako ne odluči.
(3) Prilikom određivanja mjera iz stavka 1. ovoga 
članka sud će paziti da one budu razmjerne naravi i 
intenzitetu povrede.«
Članak 11.
Naslov iznad članka 78. mijenja se i glasi:  
»ZAHTJEV ZA NAKNADOM ŠTETE, ZA UOBIČAJE -
NOM NAKNADOM I ZA KORISTIMA STEČENIM BEZ  
OSNOVE«.
Članak 78. mijenja se i glasi:
»(1) Protiv osobe koja je neovlaštenim poduzima -
njem neke od radnji iz članka 7. stavka 2. i 3. ovoga 
Zakona nositelju žiga prouzročila štetu, on može tužbom 
zahtijevati popravljanje štete prema općim pravilima o 
popravljanju štete iz Zakona o obveznim odnosima.
(2) Protiv osobe koja je neovlašteno poduzela 
neku od radnji iz članka 7. stavka 2. i 3. ovoga Zakona, 
nositelj žiga može tužbom zahtijevati plaćanje nakna -
de u iznosu kojeg je s obzirom na okolnosti mogao  
zahtijevati u ugovoru o licenciji, da je sklopljen.
(3) Protiv osobe koja je bez osnove u pravnom  
poslu, odluci suda ili zakonu, neovlaštenim podu -
zimanjem neke od radnji iz članka 7. stavka 2. i 3. 
ovoga Zakona povrijedila žig te time stekla neku 
korist, nositelj žiga može tužbom zahtijevati vraća -
nje ili naknađivanje tih koristi prema općim pravilima  
o stjecanju bez osnove iz Zakona o obveznim  
odnosima.
(4) Zahtjevi iz stavaka 1., 2. i 3. se međusobno 
ne isključuju. Prilikom odlučivanja o kumulativno  
postavljenim zahtjevima iz stavaka 1., 2. ili 3. sud 
će paziti na opća načela iz Zakona o obveznim  
odnosima.«
Članak 12.
Naslov iznad članka 79. mijenja se i glasi:  
»ZAHTJEV ZA OBJAVOM PRESUDE«.
Članak 79. mijenja se i glasi:
»Nositelj žiga može zahtijevati da pravomoćna  
presuda kojom se makar i djelomično udovoljilo  
zahtjevu usmjerenom na zaštitu žiga u slučaju povre -
de, bude objavljena u sredstvima javnog priopćavanja 
na trošak tuženika. Sud će, u granicama tužbenog  
zahtjeva, odlučiti u kojem će sredstvu javnog priopća -
vanja presuda biti objavljena te hoće li se objaviti cijela 
presuda ili njezin dio. Ako sud odluči da se objavi samo 
dio presude, odredit će, u granicama tužbenog zahtje -
va, da se objavi barem izreka i prema potrebi onaj dio 
presude iz kojeg je vidljivo o kakvoj se povredi radi i 
tko je povrijedio žig.«19Članak 13.
Iza članka 79. dodaju se naslovi i članci 79.a do 79.e 
koji glase:«ZAHTJEV ZA DOSTAVOM PODATAKA».
Članak 79.a
(1) Nositelj žiga koji je pokrenuo parnični postupak 
za zaštitu žiga u slučaju povrede može zahtijevati do -
stavu podataka o podrijetlu i distribucijskim kanalima 
robe ili usluga kojima se povrjeđuje njegov žig.
(2) Zahtjev iz članka 1. se može postaviti u obliku 
tužbe ili privremene mjere protiv:
– osobe koja je tužena u parničnom postupku iz 
stavka 1. ovoga članka,
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske dje -
latnosti posjeduje robu za koju se sumnja da se njome 
povrjeđuje žig,
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske 
djelatnosti daje usluge za koje se sumnja da se njima 
povrjeđuje žig,
– osobe koje u obavljanju svoje gospodarske dje -
latnosti daju usluge koje se koriste u radnjama za koje 
se sumnja da se njima povrjeđuje žig,
– osobe koja je od jedne od navedenih osoba ozna -
čena kao osoba koja sudjeluje u proizvodnji ili distribuciji 
roba ili davanju usluga za koje se sumnja da se njima 
povređuje žig.
(3) Zahtjev iz članka 1. se može postaviti i kao prvi 
zahtjev u stupnjevitoj tužbi, ako je osoba protiv koje se 
postavlja tuženik i u glavnom zahtjevu.
(4) Zahtjev za dostavom podataka o podrijetlu 
roba i distribucijskim kanalima roba ili usluga iz stavka  
1. ovoga članka može obuhvaćati osobito:
– podatke o imenima i adresama proizvođača i  
distributera, dobavljača i drugih prijašnjih  
posjednika robe odnosno davatelja usluga, kao i pro -
davača na veliko i prodavača na malo kojima je ta roba  
namijenjena,
– podatke o količinama proizvedene, izrađene, 
isporučene, primljene ili naručene robe ili usluga, kao i 
cijenama ostvarenim za odnosnu robu i usluge.
(5) Osoba prema kojoj je postavljen zahtjev 
na dostavu podataka iz ovoga članka može odbi -
ti dostavu tih podataka iz istih razloga iz kojih se  
prema pravilima Zakona o parničnom postupku može  
uskratiti svjedočenje. Ako odbije dostavu podataka 
bez opravdanog razloga, odgovara za štetu u skladu s 
odredbama Zakona o obveznim odnosima.
(6) Odredbe ovoga članka su bez utjecaja na 
propise o načinu korištenja povjerljivih podataka 
u građanskim i kaznenim postupcima, na propise  
kojima se uređuje odgovornost za zlouporabu prava na 
dobivanje podataka, te na propise kojima se uređuje 
obrada i zaštita osobnih podataka.
(7) Odredbe ovoga članka su bez utjecaja na odred -
be iz članka 79.c i 79.d ovoga Zakona kojima se uređuje 
pribavljanje dokaza.
PRIVREMENE MJERE ZBOG POVREDE ŽIGA
Članak 79.b
(1) Na zahtjev nositelja žiga koji učini vjerojatnim da mu je žig povrijeđen ili da prijeti opasnost od povrede 
žiga, sud može odrediti bilo koju privremenu mjeru koja 
je usmjerena na prestanak ili sprječavanje povrede, a 
osobito:
– naložiti protivniku osiguranja da prestane,  
odnosno odustane od radnji kojima se povređuje žig; 
ovaj nalog sud može izreći i protiv posrednika čije  
usluge koriste treće osobe da bi povrijedile žig;
– odrediti oduzimanje ili isključenje iz prometa pro -
izvoda koji su protupravno obilježeni žigom.
(2) Na zahtjev nositelja žiga koji učini vjerojatnim 
da mu je žig povrijeđen u obavljanju gospodarske  
djelatnosti s ciljem pribavljanja gospodarske ili  
ekonomske koristi, te da mu zbog takve povrede  
prijeti nenadoknadiva šteta, pored privremenih mjera iz 
stavka 1. ovoga članka, sud može odrediti i oduzimanje  
pokretnina ili nekretnina u vlasništvu protivnika  
osiguranja koje nisu u neposrednoj vezi s povredom, 
kao i zabranu raspolaganja sredstvima na računu 
kod financijskih institucija i raspolaganja drugom  
imovinom.
(3) Radi određivanja i provedbe privremene mjere 
iz stavka 2. ovoga članka sud može zahtijevati od  
protivnika osiguranja ili drugih osoba koje time 
ras‑polažu, dostavu bankovnih, financijskih i drugih 
ekonomskih podataka, ili pristup drugim potrebnim  
podacima i dokumentima. Sud je dužan osigurati 
čuvanje tajnosti, te zabraniti svaku zlouporabu ovih 
podataka.
(4) Privremena mjera iz stavka 1. ovoga član -
ka se može izreći i bez obavješćivanja protivnika  
osiguranja ako predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim 
da u protivnom privremena mjera neće biti učinkovita, 
ili da prijeti opasnost od nastanka nenadoknadive 
štete. Privremena mjera iz stavka 2. ovoga članka se 
može izreći i bez obavješćivanja protivnika osigura -
nja ako predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim da u  
protivnom privremena mjera neće biti učinkovita ili da  
je s obzirom na osobito teške okolnosti povrede to 
potrebno. Ako je privremena mjera izrečena bez oba -
vješćivanja protivnika osiguranja, sud će rješenje o 
privremenoj mjeri, odmah po njenoj provedbi, dostaviti 
protivniku osiguranja.
(5) U rješenju kojim se određuje privremena mje -
ra sud će odrediti i trajanje te mjere, a ako je mjera 
određena prije podnošenja tužbe, i rok u kojemu  
predlagatelj osiguranja mora podnijeti tužbu radi 
opravdanja mjere, koji ne može biti kraći od 20 radnih 
odnosno 31 kalendarski dan od dana dostave rješenja 
predlagatelju osiguranja, ovisno o tome koji kasnije 
istječe.
(6) Na pitanja koja nisu uređena u ovom članku 
primjenjuju se odredbe Ovršnog zakona.
(7) Odredbe ovoga članka su bez utjecaja na 
mogućnost određivanja privremenih mjera prema  
drugim odredbama ovoga Zakona i odredbama Ovršnog 
zakona.20PRIVREMENE MJERE ZA OSIGURANJE DOKAZA
Članak 79.c
(1) Na zahtjev nositelja žiga koji učini vjerojat‑nim 
da mu je žig povrijeđen ili da prijeti opasnost od  
povrede žiga, sud može odrediti privremenu mjeru radi 
osiguranja dokaza.
(2) Privremenom mjerom iz stavka 1. ovoga članka 
sud može osobito odrediti:
– izradu detaljnog opisa robe za koju se učini  
vjerojatnim da se njome povređuje žig, uz ili bez  
uzimanja primjeraka,
– oduzimanje robe za koju se učini vjerojatnim da 
se njome povređuje žig,
– oduzimanje materijala i sredstava što su  
upotrijebljeni za izradu i distribuciju robe za koju 
se učini vjerojatnim da se njome povređuje žig, te  
dokumentacije koja se na to odnosi.
(3) Privremena mjera iz ovoga članka se može 
izreći i bez obavješćivanja protivnika osiguranja ako  
predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim da  
prijeti opasnost od uništenja dokaza ili od nastanka  
nenadoknadive štete. Ako je prviremena mjera izrečena 
bez obavješćivanja protivnika osiguranja, sud će rje -
šenje o privremenoj mjeri, odmah po njenoj provedbi, 
dostaviti protivniku osiguranja.
(4) U rješenju kojim se određuje privremena mje -
ra sud će odrediti i trajanje te mjere, a ako je mjera 
određena prije podnošenja tužbe, i rok u kojemu  
predlagatelj osiguranja mora podnijeti tužbu radi oprav‑  
danja mjere, koji ne može biti kraći od 20 radnih, odno -
sno 31 kalendarski dan od dana dostave rješenja pred -
lagatelju osiguranja, ovisno o tome koji kasnije istječe.
(5) Na pitanja koja nisu uređena u ovom članku 
primjenjuju se odredbe Ovršnog zakona.
(6) Odredbe ovoga članka ne utječu na mogućnost 
suda da naloži mjere za osiguranje dokaza u skladu s 
odredbama Zakona o parničnom postupku.
PRIBAVLJANJE DOKAZA TIJEKOM  
PARNIČNOG POSTUPKA
Članak 79.d
(1) Kada se stranka u parničnom postupku poziva 
na dokaz i tvrdi da se on nalazi kod druge stranke ili 
pod njezinom kontrolom, sud će tu stranku pozvati da 
podnese taj dokaz, ostavljajući joj za to određeni rok.
(2) Kada nositelj žiga kao tužitelj u tužbi tvrdi da 
se dogodila povreda žiga u obavljanju gospodarske 
djelatnosti radi stjecanja gospodarske ili ekonomske 
koristi i tijekom postupka učini to vjerojatnim, te kada 
se u postupku poziva na bankovne, financijske ili slične 
ekonomske dokumente, isprave i slične dokaze i tvrdi 
da se oni nalaze kod druge stranke ili pod njezinom 
kontrolom, sud će tu stranku pozvati da podnese te 
dokaze, ostavljajući joj za to određeni rok.
(3) Kada stranka koja je pozvana na podnošenje 
dokaza poriče da se dokaz nalazi kod nje ili pod njezi -
nom kontrolom, sud može radi utvrđivanja te činjenice 
izvoditi dokaze.
(4) U pogledu prava stranke da uskrati podnošenje dokaza na odgovarajući se način primjenjuju odredbe 
Zakona o parničnom postupku o pravu na uskratu 
svjedočenja.
(5) Sud će, s obzirom na sve okolnosti, po svom 
vlastitom uvjerenju ocijeniti od kakva je značenja to 
što stranka kod koje se dokaz nalazi neće postupiti po 
rješenju suda kojim joj se nalaže da podnese dokaz 
ili protivno uvjerenju suda poriče da se dokaz nalazi 
kod nje.
(6) Protiv odluke suda iz stavka 1.i 2. ovoga članka 
nije dopuštena posebna žalba.
HITNOST I PRIMJENA ODREDABA  
DRUGIH ZAKONA
Članak 79.e
(1) Postupak zbog povrede prava iz ovoga Zakona 
je hitan.
(2) Na postupke zbog povrede žiga se  
primjenjuju odredbe Zakona o parničnom postupku 
odnosno Ovršnog zakona.
(3) Na zahtjev suda ili neke od stranaka u postupku 
zbog povrede žiga Zavod odnosno Žalbeno vijeće će 
odmah uzeti u rad zahtjev za proglašenjem ništavim 
rješenja o registraciji žiga koji je podnesen prije ili u 
tijeku parnice i žurno po njemu postupati. Sud će obzi -
rom na okolnosti slučaja odlučiti hoće li odrediti prekid 
postupka do konačne odluke o zahtjevu za proglašenje 
ništavim rješenja o registraciji žiga.«
Članak 14.
Dosadašnji »Dio dvanaesti« postaje »Dio četrna -
esti«.
U članku 80. stavak 1. mijenja se i glasi:
» (1) Novčanom kaznom od 20.000,00 do 100.000,00 
kuna kaznit će se pravna osoba koja znak koji je  
istovjetan ili sličan tuđem žigu neovlašteno rabi,  
reproducira ili oponaša, ističe na proizvodima ili  
pakiranjima, nudi proizvode obilježene takvim znakom, 
stavlja ih na tržište ili skladišti u te svrhe, uvozi ili izvozi 
proizvode obilježene takvim znakom, takav znak rabi 
pri pružanju usluga ili na poslovnim dokumentima i u 
reklamiranju (članak 7. stavak 2. točke 1. i 2.).«
U stavku 2. brojka »8.000,00« zamjenjuje se broj -
kom»10.000,00«.
Iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi:
»(4) Za prekršaj iz stavka 1. ovoga članka kaznit 
će se novčanom kaznom od 5.000,00 do 50.000,00 
kuna fizička osoba obrtnik, odnosno osoba koja obavlja 
drugu samostalnu djelatnost, kada su prekršaj počinile 
u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne 
djelatnosti.«
U dosadašnjem stavku 4., koji postaje stavak 5., 
brojke: »1., 2. i 3.« zamjenjuju se brojkama: »1.,2.,3. 
i 4.«
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 15.
(1) Upravni sporovi koji su prije 1. lipnja 2008. već 
pokrenuti pred Upravnim sudom dovršit će se pred 21Upravnim sudom u skladu s odredbama koje su bile 
na snazi do tog datuma.
(2) Stranka koja je do 1. lipnja 2008. podnijela tužbu 
Upravnom sudu u skladu s odredbama koje su bile na 
snazi do tog datuma, može zahtijevati od Upravnog 
suda da prekine postupak ako je u roku od 30 dana 
od tog datuma podnijela žalbu u skladu s odredbama 
ovoga Zakona zbog istih razloga i s istim obrazloženjem 
kao u tužbi, ako je žalba protiv takvog upravnog akta 
prema odredbama ovoga Zakona dopuštena. Protiv 
upravnog akta kojeg se na temelju te žalbe donese 
u drugom stupnju, može se pokrenuti upravni spor, u 
skladu s odredbama Zakona o upravnim sporovima.«
Članak 16.
Postupci koji se na dan stupanja na snagu ovoga 
Zakona vode zbog zaštite žiga od povrede, dovršit će se prema propisima koji su bili na snazi prije stupanja 
na snagu ovoga Zakona.
Članak 17.
Pravilnik iz članka 83. Zakona o žigu (»Narodne 
novine, br. 173/03.) uskladit će s odredbama ovoga 
Zakona ministar nadležan za rad Zavoda, na prijedlog 
ravnatelja Zavoda, najkasnije u roku od 3 mjeseca od 
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 18.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«, osim članka 2. i 7. 
koji stupaju na snagu 1. lipnja 2008. i članka 6. koji 
stupa na snagu danom prijama Republike Hrvatske u 
Europsku uniju.
 22ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽIGU**
Članak 1.
U Zakonu o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03. i 
76/07.) u članku 5. stavku 1. točki 2. iza riječi: »nemaju« 
dodaje se riječ: »nikakav«.
Dodaje se točka 11. koja glasi:
»11. znakovi koji sadržavaju ili se sastoje od oznaka 
izvornosti ili oznaka zemljopisnog podrijetla koji vrije -
de na teritoriju Republike Hrvatske, ako je zahtjev za 
registraciju žiga podnesen nakon datuma podnošenja 
zahtjeva za registraciju oznake izvornosti ili oznake 
zemljopisnog podrijetla, u opsegu koji je predviđen 
propisima na temelju kojih su te oznake registrirane i 
koji se odnose na istu vrstu proizvoda i usluga.«
Članak 2.
U članku 6. dodaje se stavak 8. koji glasi:
»(8) Na temelju podnesenog prigovora, osim ako tr -
govački zastupnik ili predstavnik opravda svoj postupak, 
znak neće biti registriran na ime trgovačkog zastupnika 
ili predstavnika nositelja žiga bez njegova odobrenja.«
Članak 3.
U članku 25. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ako je udovoljeno svim uvjetima iz članka 21. 
stavka 2. ovoga Zakona i ako ne postoje razlozi za 
odbijanje registracije prema članku 5. stavku 1. ovoga 
Zakona, podaci iz prijave objavljuju se u »Hrvatskom 
glasniku intelektualnog vlasništva« (u daljnjem tekstu: 
službeno glasilo Zavoda).«
Članak 4.
U članku 27. stavku 1. dodaje se točka 5. koja glasi:
»5. nositelj ranijeg žiga u smislu članka 6. stavka 
8. ovoga Zakona.«
Članak 5.
U članku 35. stavku 1. riječi: »najkasnije tri mjeseca 
od datuma objave žiga« zamjenjuju se riječima: »nakon 
objave registriranog žiga.«
Članak 6.
Iza članka 36. dodaju se naslov i članak 36.a koji 
glase:
»NASTAVAK POSTUPKA
Članak 36.a
(1) Ako je podnositelj prijave za registraciju žiga 
ili nositelj žiga propustio u roku izvršiti neku radnju u 
postupku pred Zavodom čega je neposredna posljedica 
gubitak prava iz prijave žiga ili gubitak žiga, može pod -
nijeti zahtjev za nastavak postupka u vezi s prijavom 
žiga ili žigom. Zavod će dopustiti nastavak postupka, 
pod uvjetom da podnositelj:
1. podnese zahtjev za nastavak postupka i izvrši 
sve propuštene radnje u roku iz stavka 2. ovoga članka i2. uplati upravnu pristojbu i naknadu troškova 
upravnoga postupka.
(2) Zahtjev za nastavak postupka može se podnijeti 
u roku od dva mjeseca od dana saznanja za pravne 
posljedice iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Ako propuštene radnje nisu izvršene u roku 
iz stavka 2. ovoga članka ili ako upravna pristojba i 
naknada troškova upravnoga postupka nisu plaćene, 
smatrat će se da zahtjev za nastavak postupka nije ni 
podnesen, o čemu Zavod donosi zaključak.
(4) Zahtjev za nastavak postupka ne može se pod -
nijeti ako je propušten rok:
1. iz stavka 2. ovoga članka,
2. za podnošenje zahtjeva iz članka 18. i 19. ovoga 
Zakona,
3. za podnošenje zahtjeva iz članka 44. ovoga 
Zakona,
4. za podnošenje žalbe iz članka 74.a ovoga Za -
kona,
5. za podnošenje zahtjeva za povrat u prijašnje 
stanje prema odredbama Zakona o općem upravnom 
postupku,
6. za sve radnje u postupcima pred Zavodom u 
kojima sudjeluje više stranaka.
(5) Ako je Zavod udovoljio zahtjevu iz stavka 1. ovo -
ga članka, smatrat će se da posljedice propuštanja roka 
nisu nastupile, te će se poništiti sva rješenja i zaključci 
koje je donio u svezi s propuštanjem.«
Članak 7.
U članku 38. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) U slučaju prijenosa žiga u odnosu na samo 
neke od proizvoda i/ili usluga za koje je žig registriran, 
registracija će se razdvojiti u skladu s odredbama članka 
33. ovoga Zakona.«
Dosadašnji stavci 2., 3. i 4. postaju stavci 3., 4. i 5.
Članak 8.
U članku 49. stavku 2. točki 4. iza riječi: »Zakona« 
točka se zamjenjuje zarezom te se dodaje točka 5. 
koja glasi:
»5. na zahtjev nositelja ranijeg žiga iz članka 6. 
stavka 8. ovoga Zakona.«
Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Postupak za proglašavanje ništavim može se 
pokrenuti na zahtjev zainteresirane osobe i u slučaju 
kada je nositelj žiga čije se proglašenje ništavim zahti -
jeva u trenutku podnošenja prijave za registraciju toga 
žiga postupao u zloj vjeri.«
Dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 4. i 5.
U dosadašnjem stavku 5. koji postaje stavak 6. 
brojka: »3.« zamjenjuje se brojkom »2.«.
Dosadašnji stavci 6. i 7. postaju stavci 7. i 8.
**NN 30/2009 (u primjeni od 17. 03. 2009.)23Članak 9.
U članku 50. stavku 1. brojke: »3., 4., 5., 6. i 8.« 
zamjenjuju se brojkama: »2., 3., 4., 5., 6. i 8.«.
Članak 10.
U članku 51. stavku 4. riječi: »stavka 3.« zamjenjuju 
se riječima: »stavka 2. i 3.«.
Članak 11.
Članak 54. mijenja se i glasi:
»Kao jamstveni žig može se zaštititi svaki znak u 
smislu članka 2. ovoga Zakona koji je namijenjen za 
označavanje kakvoće, podrijetla, načina proizvodnje ili 
drugih zajedničkih obilježja proizvoda ili usluga. Nositelj 
jamstvenog žiga nije ovlašten na samostalnu uporabu 
jamstvenoga žiga, već je, u odnosu na poduzetnike koji 
prema Ugovoru o jamstvenom žigu imaju ovlaštenje na 
uporabu jamstvenog žiga, ovlašten odobravati i nadzirati 
takvu uporabu.«
Članak 12.
Iza članka 63. dodaju se naslov i članak 63.a koji 
glase:
»PRETVARANJE (TRANSFORMACIJA) MEĐU -
NARODNO REGISTRIRANOG ŽIGA U NACIONALNU 
PRIJAVU ŽIGA
Članak 63.a
(1) Ako su na dan ili prije dana brisanja međunarod -
ne registracije iz međunarodnog registra ispunjene sve 
pretpostavke koje su Protokolom propisane za pretvara -
nje (transformaciju) međunarodno registriranog žiga koji 
je zaštićen na području Republike Hrvatske u nacionalni 
žig, takav žig će se na zahtjev njegova nositelja upisati 
u registar žigova koji vodi Zavod prema ovome Zakonu, 
uz uvjet da je prethodno plaćena naknada troškova za 
održavanje žiga u vrijednosti tijekom prvog desetogo -
dišnjeg razdoblja te za objavu podataka o žigu.
(2) Kao datum registracije nacionalnog žiga nasta -
log pretvaranjem (transformacijom) u skladu sa stavkom 
1. ovoga članka, uzima se datum međunarodne registra -
cije žiga koji je osnova za pretvaranje (transformaciju).
(3) Međunarodno registrirani žig koji nije zaštićen na 
području Republike Hrvatske na dan ili prije dana brisa -
nja međunarodne registracije iz međunarodnog registra, 
u odnosu na kojeg su postupci i mjere poduzeti pred 
Zavodom te koji su na dan ili prije dana podnošenja za -
htjeva za pretvaranje (transformaciju) u tijeku, smatraju 
se sastavnim dijelom postupka nacionalne prijave žiga 
koji se provodi u skladu s odredbama ovoga Zakona.
(4) Kao datum nacionalne prijave žiga iz stavka 3. 
ovoga članka koja proizlazi iz zahtjeva za pretvaranje 
(transformaciju) uzima se datum međunarodne regi -
stracije žiga za koju je zatraženo proširenje zaštite na 
područje Republike Hrvatske.«
Članak 13.
Naslov iznad članka 66. mijenja se i glasi: »DOKA -
ZIVANJE UPORABE MEĐUNARODNO REGISTRIRA -
NOG ŽIGA.«
Članak 66. mijenja se i glasi:»(1) Za potrebe dokazivanja uporabe međunarodno 
registriranog žiga u postupku povodom prigovora, u 
postupku proglašavanja žiga ništavim te u postupku 
opoziva međunarodno registriranog žiga, kao datum 
međunarodne registracije žiga uzima se datum kada je 
istekao jednogodišnji rok koji teče od dana koji slijedi 
nakon datuma obavijesti (notifikacije) Međunarodnog 
ureda o zahtjevu za proširenje zaštite međunarodno 
registriranog žiga na područje Republike Hrvatske.
(2) Ako istekom jednogodišnjeg roka iz stavka 1. 
ovoga članka postupak povodom zahtjeva za proširenje 
zaštite međunarodno registriranog žiga na područje 
Republike Hrvatske nije okončan, kao datum među -
narodne registracije uzima se datum kada je Zavod 
obavijestio Međunarodni ured o svojoj konačnoj odluci 
o odobravanju zaštite.«
Članak 14.
U članku 67. stavak 5. briše se.
Članak 15.
U članku 67.c stavku 1. riječi: »žig Zajednice je raniji 
žig« zamjenjuju se riječima: »prijava žiga Zajednice i 
žig Zajednice su raniji žigovi«.
Članak 16.
Naslov iznad članka 67.e mijenja se i glasi: »PRE -
TVARANJE PRIJAVE ŽIGA ZAJEDNICE I ŽIGA ZAJED -
NICE U NACIONALNU PRIJAVU ŽIGA«.
Članak 67.e mijenja se i glasi:
»(1) Na temelju zahtjeva za pretvaranje prijave 
žiga Zajednice, odnosno žiga Zajednice u nacionalnu 
prijavu žiga podnesenog u skladu s odredbom članka 
109. stavka 3. Uredbe o žigu Zajednice, Zavod provo -
di postupak za registraciju žiga sukladno odredbama 
ovoga Zakona.
(2) Upravne pristojbe i naknade troškova u postupku 
registracije iz stavka 1. ovoga članka plaćaju se u skladu 
s odredbama ovoga Zakona i drugim propisima.
(3) Zavod obavještava podnositelja zahtjeva iz 
stavka 1. ovoga članka o njegovom primitku te ga po -
ziva da u roku od 60 dana dostavi prijevod prijave žiga 
Zajednice na hrvatski jezik.
(4) Datum podnošenja, datum prvenstva i seniorite 
određuju se u skladu sa odredbom članka 108. stavka 
3. Uredbe o žigu Zajednice.«
Članak 17.
U članku 67.g stavak 2. briše se.
Članak 18.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.24***NN 49/2011, 29. 04. 2011. (u primjeni od 07. 05. 2011.)ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽIGU***
Članak 1.
U Zakonu o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03., 
76/07. i 30/09.) u članku 20. stavku 2. riječi: »upravnih 
akata« zamjenjuju se riječju: »rješenja«, a zadnja re -
čenica briše se.
Stavak 3. briše se.
U dosadašnjem stavku 4., koji postaje stavak 3., ri -
ječi: »upravnih akata« zamjenjuju se riječju: »rješenja«.
Članak 2.
U članku 22. stavku 1. riječi: »poziva podnositelja« 
zamjenjuju se riječima: »zaključkom nalaže podnosite -
lju«, a riječ: »poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
U stavku 2. riječ: »pozivom« zamjenjuje se riječju: 
»zaključkom«.
U stavku 3. riječi: »poziva podnositelja« zamjenjuju 
se riječima: »zaključkom nalaže podnositelju«, a riječ: 
»poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
Članak 3.
U članku 23. riječ: »pozivu« zamjenjuje se riječju: 
»zaključku«, a riječ: »zaključkom« zamjenjuje se riječju: 
»rješenjem«.
Članak 4.
U članku 24. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ako Zavod utvrdi da postoji neki od razloga za 
odbijanje žiga prema članku 5. stavku 1. ovoga Zakona 
pisanim putem obavijestit će podnositelja prijave za 
registraciju žiga o razlozima odbijanja i pozvati ga da se 
očituje i podnese dokaze o mogućim novim činjenicama 
koje bi mogle utjecati na konačnu odluku Zavoda.«.
U stavku 2. riječi: »te podnijeti dokaze o mogućim 
novim činjenicama koje bi mogle utjecati na konačnu 
odluku Zavoda« brišu se.
Iza stavka 3. dodaju se stavci 4. i 5. koji glase:
»(4) Ako se podnositelj prijave za registraciju žiga 
ne očituje u propisanom roku na obavijest o odbijanju u 
odnosu na sve proizvode ili usluge za koje je zatražena 
registracija ili u svom očitovanju ne ospori razloge takva 
odbijanja, donosi se rješenje o odbijanju registracije u 
cijelosti.
(5) Ako se podnositelj prijave za registraciju žiga ne 
očituje u propisanom roku na obavijest o djelomičnom 
odbijanju registracije žiga ili ako se u postupku povodom 
očitovanja na obavijest o odbijanju u odnosu na sve 
proizvode ili usluge za koje je zatražena registracija 
utvrdi da znak ne udovoljava uvjetima za registraciju u 
odnosu na samo neke proizvode ili usluge za koje je 
zatražena registracija, donosi se djelomično rješenje o 
odbijanju registracije.«.Članak 5.
U članku 25. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Kada je registracija žiga djelomično odbijena 
sukladno članku 24. stavku 5. ovoga Zakona podaci 
iz prijave u odnosu na proizvode ili usluge za koje se 
zatražena registracija može odobriti objavit će se po 
pravomoćnosti toga djelomičnog rješenja.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
Članak 6.
U članku 28. stavku 2. riječ: »zaključkom« zamje -
njuje se riječju: »rješenjem«.
Članak 7.
U članku 29. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Zavod će podnositelju prijave za registraciju 
žiga proslijediti primjerak očitovanja na zahtjev za dokaz 
uporabe nositelja ranijeg žiga i pozvati ga da se očituje 
u roku od 30 dana od dana primitka poziva.«.
Dosadašnji stavci 3., 4. i 5. postaju stavci 4., 5. i 6.
Iza dosadašnjeg stavka 6., koji postaje stavak 7., 
dodaju se stavci 8. i 9. koji glase:
»(8) Podnositelj prijave za registraciju žiga i pod -
nositelj prigovora mogu zahtjevom koji oboje potpišu i 
podnesu tijekom postupka ispitivanja prigovora zatražiti 
da Zavod zastane sa postupkom ispitivanja prigovora 
u svrhu pokušaja sklapanja nagodbe.
(9) Zavod će nastaviti s postupkom ispitivanja prigo -
vora na zahtjev bilo podnositelja prijave za registraciju 
žiga ili podnositelja prigovora a najkasnije u roku od 
24 mjeseca od podnošenja prvog zahtjeva iz stavka 
8. ovoga članka ako do isteka toga roka postupak ne 
bude okončan.«.
Članak 8.
U članku 30. iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji 
glasi:
»(3) Ako podnositelj prijave za registraciju žiga 
ograniči popis proizvoda ili usluga nakon podnesenog 
prigovora na registraciju žiga, Zavod će podnositelja 
prigovora obavijestiti o ograničenju popisa proizvoda ili 
usluga te ga pozvati da se u roku od 15 dana od dana 
primitka poziva očituje ostaje li i dalje pri podnesenom 
prigovoru. Ako podnositelj Zavod ne obavijesti da 
ostaje pri podnesenom prigovoru, Zavod će smatrati 
da je od prigovora odustao te će obustaviti postupak 
po prigovoru.«.
Članak 9.
U članku 32. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ako razlozi navedeni u članku 5. stavku 1. i 
članku 6. ovoga Zakona ne čine zapreku za registraciju, 25Zavod će podnositelju prijave zaključkom naložiti da 
plati propisanu naknadu troškova za održavanje žiga u 
vrijednosti tijekom prvoga desetogodišnjeg razdoblja i 
za objavu podataka o žigu u roku od 30 dana od dana 
primitka tog zaključka.«.
U stavku 2. riječ: »zaključkom« zamjenjuje se riječ -
ju: »rješenjem«.
Iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi:
»(3) Ako naknada troškova iz stavka 1. ovoga 
članka bude uplaćena u roku žig se upisuje u registar 
žigova.«.
Članak 10.
U članku 36.a stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Ako propuštene radnje nisu izvršene u roku iz 
stavka 2. ovoga članka zahtjev za nastavak postupka 
se rješenjem odbacuje.«.
Članak 11.
U članku 39. stavak 4. mijenja se i glasi:
»(4) Na zahtjev jedne od strana licencija se upisuje 
u registar, ako je Zavodu podnesen izvadak iz ugovora 
o licenciji iz kojeg se vide stranke toga ugovora i prava 
koja se licenciraju, ovjeren kao stvaran izvadak iz toga 
ugovora ili izvornik potvrde o davanju licencije potpisan 
od davatelja i stjecatelja licencije.«.
Članak 12.
U članku 40. stavku 4. riječi: »ili ovrhe« brišu se.
Članak 13.
U članku 47. stavku 2. riječ: »zaključkom« zamje -
njuje se riječju: »rješenjem«.
U stavku 3. riječi: »poziva podnositelja« zamjenjuju 
se riječima »zaključkom nalaže podnositelju«, a riječ: 
»poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
U stavku 4. riječ: »pozivu« zamjenjuje se riječju: 
»zaključku«, a riječ: »zaključkom« zamjenjuje se riječju 
»rješenjem«.
Stavak 6. briše se.
Iza dosadašnjeg stavka 7., koji postaje stavak 6., 
dodaju se novi stavci 7. i 8. koji glase:
»(7) Zavod će podnositelju zahtjeva za opoziv žiga 
proslijediti primjerak očitovanja na zahtjev za opoziv 
nositelja žiga i pozvati ga da se očituje u roku od 60 
dana od dana primitka poziva.
(8) Na zahtjev, rokovi iz stavka 3., 5. i 7. ovoga 
članka mogu se produžiti najviše za 60 dana.«.
Dosadašnji stavak 8. postaje stavak 9.
Članak 14.
U članku 48. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Nakon proteka roka iz članka 47. stavka 7. 
ovoga Zakona, Zavod ispituje opravdanost razloga 
navedenih u zahtjevu za opoziv žiga.«.Članak 15.
U članku 50. stavku 2. riječ: »zaključkom« zamje -
njuje se riječju: »rješenjem«.
U stavku 3. riječi: »poziva podnositelja« zamjenjuju 
se riječima: »zaključkom nalaže podnositelju«, a riječ: 
»poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
U stavku 4. riječ: »pozivu« zamjenjuje se riječju: 
»zaključku«, a riječ: »zaključkom« zamjenjuje se riječju: 
»rješenjem«.
Članak 16.
U članku 61. stavku 2. riječi: »poziva podnositelja« 
zamjenjuju se riječima: »zaključkom nalaže podnosite -
lju«, a riječ: »poziva« zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
Stavak 5. mijenja se i glasi:
»(5) Ako podnositelj prijave za registraciju žiga ili 
zahtjeva za upis promjena u međunarodnom registru u 
propisanom roku ne postupi prema zaključku Zavoda i 
ne ukloni utvrđene nedostatke u smislu stavka 2. ovo -
ga članka, ili ako prijavu ili zahtjev prema Madridskom 
sporazumu, Protokolu te Zajedničkim pravilnikom nije 
moguće podnijeti Zavodu, prijava ili zahtjev se rješenjem 
odbacuju.«.
Članak 17.
U članku 67. stavku 1. riječi: »poziva ga« zamjenjuju 
se riječima: »zaključkom mu nalaže«, a riječ: »poziva« 
zamjenjuje se riječju: »zaključka«.
Članak 18.
U članku 67.e stavku 3. riječi: »ga poziva« zamje -
njuju se riječima: »mu zaključkom nalaže«.
Članak 19.
Naslov iznad članka 68. mijenja se i glasi: »ISPRAV -
LJANJE POGREŠAKA«.
Članak 68. mijenja se i glasi:
»(1) Kada upis u registar žiga ili objava prijave ili 
registracije žiga sadrži pogrešku do koje je došlo propu -
stom Zavoda, Zavod će ispraviti pogrešku po službenoj 
dužnosti ili na zahtjev stranke.
(2) Za zahtjev za ispravak pogreške iz stavka 1. 
ovoga članka ne plaća se pristojba i naknada troškova.
(3) Zavod će objaviti ispravke pogrešaka učinjene 
u skladu s ovim člankom.«.
Članak 20.
Iza članka 68. dodaje se naslov i članak 68.a koji 
glase:
»POKRETANJE POSTUPAKA
Članak 68. a
(1) Prijava za registraciju žiga može se podnijeti 
Zavodu neposredno u pisanom obliku, poštom ili elek -
troničkim putem.
(2) Zahtjevi za pokretanje ostalih postupaka uređe -
nih ovim Zakonom podnose se Zavodu neposredno u 26pisanom obliku ili poštom.
(3) Uvjeti i način na koji se prijava za registraciju žiga 
te ostali zahtjevi za pokretanje postupaka dostavljaju 
Zavodu propisat će se Pravilnikom.«
Članak 21.
U članku 69. stavak 2. briše se.
Članak 22.
U članku 74.a riječ: »odluka« u odgovarajućem 
broju i padežu zamjenjuje se riječju: »rješenje« u 
odgovarajućem broju i padežu.Članak 23.
Ministar nadležan za rad Zavoda, na prijedlog 
ravnatelja Zavoda, uskladit će Pravilnik iz članka 83. 
Zakona o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03., 76/07. i 
30/09.) s odredbama ovoga Zakona najkasnije u roku od 
dva mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 24.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.27Članak 1.
U Zakonu o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03., 
54/05., 76/07., 30/09. i 49/11.) u članku 20. stavci 2. i 
3. mijenjaju se i glase:
»(2) Protiv rješenja Zavoda žalba nije dopuštena, ali 
se može pokrenuti upravni spor pred Upravnim sudom 
u Zagrebu.
(3) Postupak iz stavka 2. ovoga članka je hitan.«.
Članak 2.
U članku 36.a stavku 4. točka 4. briše se.
Dosadašnje točke 5. i 6. postaju točke 4. i 5.
Članak 3.
Naziv dijela dvanaestog: »ŽALBA«, naslovi iznad 
članaka i članci 74.a do 74.d brišu se.
Članak 4.
U članku 79.e stavku 3. iza riječi: »Zavod« riječi: 
»odnosno Žalbeno vijeće« brišu se.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 5.
Ministar nadležan za nadzor nad radom Državnog 
zavoda za intelektualno vlasništvo uskladit će Pravilnik 
o žigu (»Narodne novine«, br. 117/07., 66/11., 125/13. i 
43/17.) s odredbama ovoga Zakona u roku od 30 dana 
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.Članak 6.
(1) Upravni postupci započeti po odredbama 
Zakona o žigu (»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 
76/07., 30/09. i 49/11.) u kojima je Državni zavod za 
intelektualno vlasništvo kao tijelo prvog stupnja donio 
rješenje do dana stupanja na snagu ovoga Zakona, 
dovršit će se po odredbama toga Zakona i propisa 
donesenih na temelju toga Zakona.
(2) Žalbena vijeća u području prava industrijskog 
vlasništva osnovana i imenovana temeljem Zakona o 
patentu (»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 87/05., 
76/07., 30/09., 128/10., 49/11. i 76/13.) nastavljaju s 
radom sukladno odredbama toga Zakona i propisa 
donesenih na temelju toga Zakona dok svi upravni 
postupci iz stavka 1. ovoga članka ne budu pravomoćno 
riješeni, nakon čega prestaju s radom.
(3) U slučaju da zbog razrješenja predsjednika ili 
članova Žalbenih vijeća iz stavka 2. ovoga članka ne 
bude moguće odrediti Žalbeno vijeće koje odlučuje 
o žalbi, iznimno se može provesti postupak izbora i 
imenovanja predsjednika ili potrebnog broja članova 
Žalbenih vijeća sukladno odredbama Zakona o patentu 
(»Narodne novine«, br. 173/03., 54/05., 87/05., 76/07., 
30/09., 128/10., 49/11. i 76/13.), za potrebe rješavanja 
predmeta iz stavka 1. ovoga članka.
Članak 7.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana 
objave u »Narodnim novinama«.ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽIGU****
****NN 46/2018, 18. 05. 2018. (u primjeni od 26. 05. 2018.)