TOIMINIMILAKI 2.2.1979/128  
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:  
Yleiset säännökset  
1 §  
Toiminimellä tarkoitetaan nimeä, jota elinkeinonharjoittaja käyttää toiminnassaan.  
Kaupparekisteriin merkitty elinkeinonharjoittaja saa harjoittaa osaa toiminnastaan erityisellä 
nimellä ( aputoiminimi ). Elinkeinonharjoittaja voi toiminnassaan käyttää toiminimen ohella 
myös muuta tunnusta ( toissijainen tunnus ). (10.12.1993/1123)  
Mitä tässä laissa säädetään toiminimestä, koskee myös aputoiminimeä. Tämän lain 2 §:n 3 
momentin sekä 3 –6, 18, 22–24, 27–29 ja 29 a –29 c §:n toiminimeä koskevia säännöksiä 
sovelletaan vastaavasti myös toissijaiseen tunnukseen. Lisäksi mitä oikeudenkäynnistä 
markkinaoikeudessa annetussa laissa (100/2013)  säädetään toiminimeä koskevista riita - ja 
hakemusasioista, koskee soveltuvin osin myös aputoiminimeä ja toissijaista tunnusta. 
(31.1.2013/110)  
2 §  
Yksinoikeus toiminimeen saadaan rekisteröimällä tai vakiinnuttama lla toiminimi. 
Toissijaiseen tunnukseen voidaan saada yksinoikeus vain vakiinnuttamalla.  
Toiminimi voidaan merkitä kaupparekisteriin, jos se on tämän lain mukainen ja selvästi 
erottuu rekisterissä ennestään olevista toiminimistä. Rekisteriviranomainen voi ennen 
toiminimen rekisteröimistä elinkeinonharjoittajan hakemuksesta antaa ennakkotiedon siitä, 
onko toiminimi sellainen, että se voidaan hakemuksessa esitetyillä edellytyksillä merkitä 
rekisteriin. (16.3.2001/247)  
Toiminimi katsotaan vakiintuneeksi, jos se on yleisesti tunnettu niiden keskuudessa, joihin 
elinkeinonharjoittajan toiminta suuntautuu.  
3 §  
Yksinoikeus rekisteröityyn toiminimeen sisältää sen, että toinen elinkeinonharjoittaja ei saa 
tässä maassa käyttää sellaiseen toiminimeen sekoitettavissa olevaa toim inimeä, ellei näytetä, 
että toiminimen haltija ei saata kärsiä siitä vahinkoa.  
Vakiintumiseen perustuva yksinoikeus toiminimeen sisältää sen, että toinen 
elinkeinonharjoittaja ei saa sillä alueella, jolla toiminimi on vakiintunut, käyttää siihen 
sekoitetta vissa olevaa toiminimeä.  
4 §  
Elinkeinonharjoittaja saa käyttää toiminimenään sukunimeään, jollei sen käyttäminen ole 
omiaan aiheuttamaan seka annusta toisen suojatun toiminimen tai tavaramerkin kanssa.  Sillä alueella, jolla elinkeinonharjoittaja 1 momentin mukaisesti käyttää sukunimeään 
toiminimenä, toinen elinkeinonharjoittaja ei saa käyttää tähän nimeen sekoitettavissa olevaa 
toiminimeä.  
5 §  
Toiminimien sekoitettavuuteen voidaan vedota vain, jos niiden haltijat harjoittavat samaa tai 
samankaltaista toimintaa.  
Sekoitettavuuteen voidaan kuitenkin myös vedota:  
1) toiminimen hyväksi, joka on erittäin hyvin vakiintunut ja on yleisesti tunnettu, mikäli 
tähän katsoen toisen samankaltaisen toiminimen käyttäminen tietäisi ensiksi mainitun 
toiminimen liikearvon sopimatonta hyväksikäyttöä;  tai 
2) toiminimen hyväksi, joka on vakiintunut, milloin toiminnan erityiseen laatuun nähden 
toisen samankaltaisen toiminimen käyttäminen ilmeisesti vähentäisi ensiksi mainitun 
liikearvoa.  
6 §  
Ratkaistaessa riitaa, joka koskee oikeutta sekoitettavissa oleviin toiminimiin, on etusija 
annettava sille, joka voi vedota aikaisimpaan oikeusperusteeseen.  
Jos toiminimi on vakiintunut eikä siihen sekoitettavissa olevan vanhemman toiminimen 
haltija ole kohtuullisessa ajassa ryhtynyt toimiin myöhemmän toiminimen käytön 
estämiseksi, pysyy oikeus vakiintuneeseen toiminimeen vanhemman oikeuden rinnalla. 
Sekaannus vaaran välttämiseksi tuomioistuimella on tällöin kuitenkin valta osapuolen 
vaatimuksesta ja sen mukaan kuin havaitaan kohtuulliseksi määrätä, että toiminimeä saadaan 
käyttää vain erityisellä tavalla, kuten lisäämällä siihen paikannimi tai sitä muutoin 
selventämällä. (31.1.2013/110)  
7 §  
Sen lisäksi, mitä muualla laissa on säädetty, on toiminimen muodosta voimassa seuraavaa:  
1) yksityisen elinkeinonharjoittajan toiminimessä ei saa olla muun henkilön nimeä kuin 
haltijan;  
2) avoimen yhtiön toiminimessä tulee olla sana "avoin yhtiö", jollei yhtiömuoto muuten 
ilmene toiminimestä, eikä toiminimessä saa olla muun henkilön nimeä kuin yhtiömiehen;  
3) kommandiittiyhtiön toiminimessä tulee olla sana "kommandiittiyhtiö" tai sen yleisesti 
tunnettu lyhennys, eikä toiminimessä saa olla muun henkilön nimeä kuin henkilökohtaisesti 
vastuunalaisen yhtiömiehen;  
4) yksityisen osakeyhtiön toiminimessä tulee olla sana "osakeyhtiö" tai sitä vastaava 
lyhennys "oy" ja julkisen osakeyhtiön toiminimessä sanat "julkinen osakeyhtiö" tai niitä vastaava lyhennys "oyj" ja, jos kysymyksessä on asunto -osakeyhtiö, tulee tämän seikan ja 
yhtiön kotipaikan selvästi ilmetä toiminimestä; (14.2.1997/148)  
5) osuuskunnan toiminimessä tulee olla sana "osuuskunta", yhdysosa "osuus" tai lyhennys 
"osk", eikä tällaisessa toiminimessä saa olla henkilön nimeä eikä jäsenten 
lisämaksuvelvollisuutta koskevaa mainintaa; (28.12.2001/1492)  
6) aatteellisen yhdistyksen toiminimen tulee sisältää yhdistysrekisteriin merkitty yhdistyksen 
nimi;  
7) säätiön toiminimen tul ee sisältää säätiörekisteriin merkitty säätiön nimi; (28.11.1994/1076)  
7 a) eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän toimi nimestä on voimassa, mitä 
eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) annetun neuvoston asetuksen (ETY) 
N:o 2137/85 5 artiklan a kohdassa säädetään, (22.12.1994/1302)  
7 b) eurooppayhtiön toiminimestä on voimassa, mitä eurooppayhtiön (SE) säännöistä annetun 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 11 artiklassa säädetään; (13.8.2004/746)  
7 c) eurooppaosuuskunnan toiminimestä on voimassa, mitä eurooppaosuuskunnan (SCE) 
säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 10 artiklassa säädetään; 
(19.10.2006/910)  
8) ulkomaisen elinkeinonharjoittajan Suomeen perustaman sivuliikkeen toiminimen tulee 
sisältää  ulkomaisen elinkeinonharjoittajan toiminimi lisäyksin, joka osoittaa sen 
sivuliikkeeksi; sekä (28.11.1994/1076)  
9) asumi soikeusyhdistyksen toiminimessä tulee olla sana "asumisoikeusyhdistys". 
(28.11.1994/1076)  
Yksityisen osakeyhtiön aputoimi nimeen ei saa sisällyttää sanaa "osakeyhtiö" tai lyhennystä 
"oy", julkisen osakeyhtiön aputoiminimeen sanoja "julkinen osakeyhtiö" tai lyhennystä "oyj" 
eikä osuuskunnan aputoiminimeen sanaa "osuuskunta", yhdysosaa "osuus" tai lyhennystä 
"osk". (28.12.2001/1492)  
Sen lisäksi, mitä tässä pykälässä on säädetty, on noudatettava muualla laissa olevia 
toiminimeä koskevia säännöksiä . 
8 §  
Toiminimen tulee yksilöidä haltijansa yritys. Toiminimen yksilöivyyttä arvosteltaessa on 
kiinnitettävä huomiota kaikkiin ilmeneviin asi anhaaroihin. Toiminimeä, joka ilmaisee vain 
toiminnan laadun taikka tarjottavan tavaran tai palvelun yleisen nimityksen tahi yksistään 
sisältää yleisesti käytetyn paikannimen tai muun sellaisen nimen, voidaan pitää yksilöivänä 
ainoastaan, milloin se on vak iintunut. Yksilöivyyttä lisääväksi tekijäksi ei ole katsottava 
sellaista toiminimen osaa, joka ilmaisee ainoastaan yritysmuodon.  
9 §  Toiminimi ei saa olla hyvän tavan tai yleisen järjestyksen vastainen eikä omiaan johtamaan 
yleisöä harhaan.  
10 §  
Toiminimessä ei saa ilman as ianmukaista suostumusta olla:  
1) sellaista valtakunnallista tai kansainvälistä nimitystä tai nimen lyhennystä, jota lain 
mukaan ei ole luvallista käyttää elinkeinotoiminnassa, eikä ilmaisua, joka on sekoitettavissa 
siihen;  
2) mitään sellaista, joka voidaan  käsittää toisen sukunimeksi, taiteilijanimeksi tai 
vastaavanlaiseksi nimeksi, ellei nimi ilmeisesti tarkoita kauan sitten kuollutta henkilöä, eikä 
myöskään mitään sellaista, joka voidaan käsittää säätiön tai yhdistyksen tai muun sellaisen 
yhteisön nimeksi ; 
3) mitään sellaista, joka voidaan käsittää toisen suojatun kirjallisen tai taiteellisen teoksen 
nimeksi, milloin nimi on omaperäinen, tai sellaista, joka loukkaa toisen tekijänoikeutta 
sanotunlaiseen teokseen; tai  
4) mitään sellaista, joka on sekoitettavissa toisen suojatun toiminimen, toissijaisen tunnuksen 
tai tavaramerkin kanssa.  
11 §  
Toiminimi saadaan rekisteröidä kaksi - tai us eampikielisenä, jos erikieliset ilmaisut 
sisällöltään vastaavat toisiaan. Mitä toiminimestä on säädetty, on sovellettava jokaiseen 
tällaiseen ilmaisuun.  
12 § (9.3.1990/233)  
Rekisteröintiin perustuva yksinoikeus toiminimeen on voimassa siitä päivästä, jona ilmoitus 
on saapunut yritys - ja yhteisötietolain (244/2001) 10 §:ssä  mainitulle viranomaiselle. 
(16.3.2001/247)  
Edellä 1 momentista poiketen osakeyhtiölaissa (624/2006)  tai osuuskuntalaissa (421/2013)  
tarkoitetun sulautumisen tai jakaut umisen yhteydessä rekisteröintiin perustuva oikeus 
toiminimeen on voimassa päivästä, jona sulautumis - tai jakautumissuunnitelma on saapunut 
rekisteriviranomaiselle rekisteröintiä varten. Sama koskee rekisteröintiin perustuvaa oikeutta 
toiminimeen osuuskunt alaissa tarkoitetun yhteisömuodon muuttamisen yhteydessä. 
(14.6.2013/434)  
Jos elinkeinonharjoittaja on hakenut rekisterivir anomaiselta ennakkotietoa toiminimen 
rekisteröimisen edellytyksistä, yksinoikeus toiminimeen on voimassa päivästä, jona hakemus 
on jätetty rekisteriviranomaiselle. Yksinoikeutta ei ole, jos rekisteriviranomainen 
ennakkotietoa koskevaan hakemukseen antamass aan päätöksessä toteaa, ettei ennakkotietoa 
voida antaa tai jos elinkeinonharjoittaja ei ole ilmoittanut toiminimeä merkittäväksi 
rekisteriin kuuden kuukauden kuluessa yksinoikeuden alkamisesta. Ennakkotietoa koskevaan 
rekisteriviranomaisen päätökseen ei s aa hakea muutosta valittamalla. (16.3.2001/247)  Toiminimen siirtyminen  
13 §  
Toiminimen saa luovuttaa toiselle vain elinkeinotoiminnan luovutuksen yhteydessä.  
Toiminimi siirtyy elinkeinotoiminnan luovutuksen yhteydessä, paitsi milloin toiminimi 
sisältää yksityisen elinkeinonharjoittajan tai yhtiömiehen sukunimen tai asiasta on toisin 
sovittu.  
14 §  
Jos elinkeinotoiminta yksityisen elinkeinonharjoittajan kuoleman johdosta siirtyy osituksessa 
tai perinnönjaossa puolisolle tai muulle kuolinpesän osakkaalle taikka testamentin nojalla 
testamentin saajalle, saadaan toiminimeä käyttää muuttamattomana, jollei toisin ole 
osituksessa tai perinnönjaossa sovittu taik ka testamentissa määrätty.  
15 §  
Jos avoimen yhtiön yhtiömiehen tai kommandiittiyhtiön henkilökohtaisesti vastuunalaisen 
yhtiömiehen kuoltua y htiön toimintaa jatketaan, saadaan toiminimeä käyttää 
muuttamattomana, vaikka vainajan nimi sisältyy siihen, jolleivät yhtiömiehet ole toisin 
sopineet.  
Kun yhtiömies eroaa avoimesta yhtiöstä tai henkilökohtaisesti vastuunalainen yhtiömies 
kommandiittiyhtiö stä, yhtiömiehen nimi saadaan säilyttää toiminimessä vain, jos yhtiömies 
on siihen suostunut.  
16 §  
Milloin toiminimi tulisi 13 §:ssä säädetyssä tapauksessa sisältämään muun kuin haltijan tai 
yhtiömiehen nimen, on siihen kuitenkin liitettävä toiminimen siirtymistä tai muuttunutta 
asiantilaa osoittava lisäys.  
17 §  
Toiminimeä ei saa ulosmitata.  
Jos yksityinen elinkeinonharjoittaja, avoin yhtiö tai kommandiittiyhtiö asetetaan konkurssiin, 
kuuluu toiminimi konkurssipesään, jollei velallisen tai yhtiömiehen sukunimi sisälly siihen . 
Konkurssipesään kuulumatonta toiminimeä saadaan kuitenkin käyttää sinä aikana, jona 
toimintaa jatketaan pesän lukuun.  
Toiminimen käytön kieltäminen  
18 §  
Jos toiminimi tai sen käyttö on hyvän tavan vastaista tai vaarantaa yleistä järjestystä taikka 
johtaa yleisöä harhaan, tuomioistuin voi siinä laajuudessa kuin havaitaan tarpeelliseksi sakon 
uhalla kieltää toiminimen haltijaa käyttämästä sitä.  Edellä 1 momentissa tarkoitettu kieltotuomio voidaan antaa ja sakon uhka asettaa myös, jos 
joku on loukannut toisen oikeutta toiminimeen.  
Kieltokannetta saa ajaa jokainen, jolle toiminimestä tai sen käytöstä aiheutuu haittaa. 
Kannetta saa 1 momentissa tarkoitetuissa tapauksissa ajaa myös työ - ja elinkeinoministeriön 
määräämä viranomainen sekä asianomaisten elinkeinonharjoittajien etuja valvo va yhteisö. 
(31.1.2013/110)  
Kannetta uhkasakkoon tuomitsemiseksi saa ajaa se, jonka vaatimuksesta kieltotuomio on 
annettu, sekä, jos kieltotuomio on annettu 1 momentin nojalla, myös työ - ja 
elinkeinoministeriön määräämä viranomainen. (31.1.2013/1 10) 
18 a § (21.7.2006/682)  
Tuomioistuin voi 18 §:n 2 momentissa tarkoitettua kannetta käsitellessään yksinoikeuden 
haltijan  vaatimuksesta määrätä lähettimen, palvelimen tai muun sellaisen laitteen ylläpitäjän 
taikka muun välittäjänä toimivan palvelun tarjoajan sakon uhalla keskeyttämään toiminimen 
loukkaavaksi väitetyn käytön ( keskeyttämismääräys ), jollei sitä voida pitää koht uuttomana 
ottaen huomioon toiminimen käyttäjän, välittäjän ja yksinoikeuden haltijan oikeudet.  
Ennen 18 §:n 2 momentissa tarkoitetun kanteen nostamista tuomioistuin voi yksinoikeuden 
haltijan hakemuksesta antaa keskeyttämismääräyksen, jos sen antamiselle o n 1 momentissa 
mainitut edellytykset ja jos on ilmeistä, että yksinoikeuden haltijan oikeuksien toteutuminen 
muutoin vakavasti vaarantuisi. Tuomioistuimen on varattava sekä sille, jolle määräystä on 
haettu annettavaksi, että sille, jonka väitetään loukkaav an oikeutta toiminimeen, tilaisuus 
tulla kuulluksi. Tiedoksianto sille, jolle määräystä on haettu annettavaksi, voidaan toimittaa 
postitse taikka telekopiota tai sähköpostia käyttäen. (31.1.2013/110)  
Tuomioistuin voi pyynnöstä antaa 2 momentissa tarkoitetun keskeyttämismääräyksen 
väliaikaisena väitettyä loukkaajaa kuulematta, jos asian kiireellisyys sitä välttämättä vaatii. 
Määräys on voimassa, kunnes toisin määrätään. Väitetylle loukkaajalle on määräyksen 
antamisen jälkeen viipymättä varattava tilaisuus tulla kuulluksi. Kun väitettyä loukkaajaa on 
kuultu, tuomioistuimen on viipymättä päätettävä, pidetäänkö määräys voimassa vai  
peruutetaanko se.  
Tämän pykälän nojalla annettu keskeyttämismääräys ei saa vaarantaa kolmannen oikeutta 
lähettää ja vastaanottaa viestejä. Keskeyttämismääräys tulee voimaan, kun hakija asettaa 
ulosottomiehelle ulosottokaaren (705/2007) 8 luvun 2 §:ssä  tarkoitetun vakuuden. 
Mahdollisuudesta vapautua vakuuden asettamisesta säädetään oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 
7 §:ssä . Edellä 2 tai 3 momentin nojalla annettu keskeyttämismääräys raukeaa, jollei 18 §:n 2 
momentissa tarkoitettua kannetta nosteta tuomioistuimessa kuukauden kuluessa määräyksen 
antamisesta. (31.1.2013/110)  
Keskeyttämismääräystä vaatineen on korvattava sille, jolle määräys on annettu, samoin kuin 
väitetylle loukkaajalle määräyksen täytäntöönpan osta aiheutunut vahinko sekä asiassa 
aiheutuneet kulut, jos 18 §:n 2 momentissa tarkoitettu kanne hylätään tai jätetään tutkimatta 
taikka jos asian käsittely jätetään sillensä sen vuoksi, että kantaja on peruuttanut kanteensa tai 
jäänyt saapumatta tuomiois tuimeen. Sama on voimassa, jos keskeyttämismääräys 3 
momentin nojalla peruutetaan tai 4 momentin nojalla raukeaa. Vahingon ja kulujen korvaamista koskevan kanteen nostamisessa noudatetaan, mitä oikeudenkäymiskaaren 7 
luvun 12 §:ssä  säädetään.  
Rekisteröinnin kumoaminen  
19 §  
Jos toiminimi on rekisteröity tämän lain tai muiden toiminimeä koskevien säännösten 
vastaisesti ja rekisteröinnille on edelleen olemassa este, tuomioistuin voi kanteesta kumota 
rekisteröinnin.  
Rekisteröinti voidaan niin ikään kumota:  
1) jos toiminimi on tullut lainvastaiseksi sen jälke en, kun se on rekisteröity ja on edelleen 
lainvastainen;  
2) jos toiminimen haltija ei enää ole elinkeinonharjoittaja; tai  
3) jos toiminimeä ei ole viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana käytetty eikä toiminimen 
haltija osoita siihen hyväksyttävää syytä.  
20 § (31.1.2013/110)  
Kannetta rekisteröinnin kumoamiseksi saa ajaa jokainen, jolle aiheutuu rekisteröinnistä 
haittaa. Kanne tta saa ajaa myös työ - ja elinkeinoministeriön määräämä viranomainen ja 18 
§:n 3 momentissa tarkoitettu yhteisö, ellei kanne perustu 10 §:n 2 –4 kohtaan.  
21 §  
Kun rekisteröinnin kumoamista koskeva tuomio on saanut lainvoiman, rekisteriviranomaisen 
on poistettava toiminimi rekisteristä. Tuomioistuin voi kuitenkin määrätä, että toiminimi saa 
olla rekisterissä uuden toiminimen rekisteriin ilmoittam iseen tarvittavan kohtuullisen 
määräajan.  
Rangaistussäännös  
22 §  
Joka tahallaan loukkaa toisen oikeutta toiminimeen, on tuomittava toiminimen  loukkauksesta  
sakkoon.  
Syyttäjä saa ajaa syytettä 1 momentissa tarkoitetusta rikoksesta vain, jos asianomistaja on 
ilmoittanut sen syytteeseen pantavaksi. (13.5.2011/445)  
Korvaus - ja hyvitysvelvollisuus (21.7.2006/682)  
23 § (21.7.2006/682)  
Elinkeinonharjoittaja, jonka elinkeinotoiminnassa on tahallisesti tai huolimattomuudesta 
loukattu toisen oikeutta toiminimeen, o n velvollinen suorittamaan loukatulle kohtuullisen hyvityksen toiminimen käyttämisestä sekä korvaamaan loukkauksesta aiheutuneen vahingon. 
Jos huolimattomuus on vain lievää, voidaan korvausta vahingosta sovitella.  
Jos huolimattomuuttakaan ei ole, loukkaaja  on velvollinen suorittamaan kohtuullisen 
hyvityksen toiminimen käyttämisestä.  
Hyvitystä ja korvausta vahingosta voidaan vaatia ainoastaan viiden viimeisen vuoden ajalta 
ennen kanteen vireillepanoa. Oikeus hyvitykseen ja korvaukseen vahingosta on menetetty , jos 
sitä koskevaa kannetta ei ole pantu vireille mainitun ajan kuluessa.  
23 a § (21.7.2006/682)  
Tuomioistuin voi toiminim en loukkausta koskevassa riita -asiassa kantajan vaatimuksesta 
määrätä, että vastaajan on korvattava kustannukset, jotka kantajalle aiheutuvat siitä, että hän 
soveltuvin toimin julkistaa tietoja lainvoimaisesta tuomiosta, jossa vastaajan on todettu 
loukanne en oikeutta toiminimeen. Määräystä ei saa antaa, jos tietojen levittämistä on muussa 
laissa rajoitettu. Harkitessaan määräyksen antamista ja määräyksen sisältöä tuomioistuimen 
tulee ottaa huomioon julkistamisen yleinen merkitys, loukkauksen laatu ja laajuu s, 
julkistamisesta aiheutuvat kustannukset ja muut vastaavat seikat.  
Tuomioistuin määrää vastaajan korvattavien kohtuullisten julkistamiskustannusten 
enimmäismäärän. Kantajalla ei ole oikeutta korvaukseen, jos tietoja tuomiosta ei ole 
julkistettu tuomioist uimen määräämässä ajassa lainvoimaiseksi tulleen tuomion antamisesta.  
Turvaamistoimet  
24 §  
Tuomitessaan elinkeinonharjoittajan 18 §:n 1 momen tin perusteella asetettuun uhkasakkoon, 
tuomioistuin voi sen mukaan kuin havaitaan kohtuulliseksi määrätä, että toiminimi, joka 
luvattomasti on pantu liikekilpeen, tavaraan, pakkaukseen, mainoslehteen, liikeasiakirjaan tai 
muuhun sellaiseen, on siitä poist ettava tai että toiminimeä on muunnettava niin, ettei sitä enää 
voida käyttää väärin. Jos tällainen toimenpide ei ole muutoin toteutettavissa, voidaan 
määrätä, että omaisuus, johon toiminimi on pantu, on hävitettävä tai että sitä on tarpeellisilta 
osin muu tettava.  
Milloin toisen oikeutta toiminimeen on loukattu, tuomioistuin saa sen vaatimuksesta, jonka 
oikeutta on loukattu, määrätä ryhdyttäväksi 1 momentissa mainittuun toimenpiteeseen sen 
mukaan kuin katsotaan tarpeelliseksi loukkauksen toistumisen ehkäise miseksi.  
Jos uhkasakon asettamispäätöksessä määrättyä velvoitetta ei noudateta, tai jos on syytä 
olettaa 22 §:ssä mainitun rikoksen tapahtuneen, tuomioistuin voi määrätä, että edellä 1 ja 2 
momentissa tarkoitettu omaisuus on takavarikoitava, kunnes siitä t oisin määrätään. Tällöin on 
soveltuvin osin voimassa, mitä takavarikosta rikosasiassa on säädetty.  
Erinäisiä säännöksiä  
25 §  Jos oikeutta rek isteröityyn toiminimeen on loukattu, loukkauksesta ei saa tuomita 22 –24 §:ssä 
säädettyä seuraamusta sen jälkeen, kun rekisteröinti on kumottu lainvoiman saaneella 
tuomiolla.  
26 § (31.1.2013/110)  
26 § on kumottu L:lla 31.1.2013/110 . 
27 §  
Kanne sen seikan vahvistamiseksi, onko oikeus toiminimeen olemassa tai loukkaako tietty 
menettely sellaista oikeutta, void aan ottaa tuomioistuimessa käsiteltäväksi, jos asiasta on 
epätietoisuutta ja tästä on kantajalle haittaa.  
2 momentti on kumottu L:lla 31.1.2013/110 .  
28 § (31.1.2013/110)  
Tähän lakiin perustuvat riita - ja hakemusasiat käsitellään markkinaoikeudessa.  
Riita - ja hakemusasioiden käsittelystä mark kinaoikeudessa säädetään oikeudenkäynnistä 
markkinaoikeudessa annetussa laissa.  
29 § (31.1.2013/110)  
Syyte 22 §:n 1 momenti ssa tarkoitetusta toiminimen loukkauksesta käsitellään Helsingin 
käräjäoikeudessa.  
Edellä 1 momentissa tarkoitetun syyteasian yhteydessä voidaan käsitellä syytteessä 
tarkoitetusta rikoksesta johtuva 23 §:n mukainen hyvitys - ja korvausvaatimus sekä 24 §:n 2  
momentin mukainen vaatimus sen estämättä, mitä 28 §:ssä säädetään.  
Tuomioistuin pysyy toimivaltaisena tutkimaan 2 momentissa tarkoitetun vaatimuksen, vaikka 
toimivallan perustaneissa olosuhteissa tapahtuu muutos vaatimuksen esittämisen jälkeen.  
29 a § (31.1.2013/110)  
Edellä 29 §:ssä tarkoitettua asiaa käsittelevän tuomioistuimen oikeuteen pyytää lausunto 
rekisteriviranomaiselta sovelletaan, mitä oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetun lain 
4 luvun 22 §:ssä säädetään markkinaoikeuden oikeudesta pyytää lausunto.  
29 b § (25.8.2016/720)  
Käsitellessään 29 §:ssä tarkoitettua asiaa käräjäoikeudella voi olla apunaan asiantuntijoina 
enintään kaksi tuomioistuinlain (673/2016) 17 luvun 10 §:n  2 momentissa tarkoitettua 
asiantuntijajäsentä.  
Asiantuntijan on annettava kirjallinen lausunto käräjäoikeuden hänelle tekemistä 
kysymyksistä. Asiantuntijalla on oikeus tehdä kysymyksiä asianosaisille ja todi stajille. Ennen asian ratkaisemista käräjäoikeuden on varattava asianosaisille tilaisuus lausua asiantuntijan 
lausunnosta.  
Asiantuntijan oikeudesta palkkioon säädetään tuomioistuinlain 17 luvun 22 §:ssä.  
29 c § (31.1.2013/110)  
Edellä 29 §:ssä tarkoitettua asiaa käsittelevän tuomioistuimen velvollisuuteen ilmoittaa 
ratkaisusta rekisteriviranomaiselle sovelletaan, mitä oikeuden käynnistä markkinaoikeudessa 
annetun lain 4 luvun 23 §:ssä säädetään markkinaoikeuden velvollisuudesta ilmoittaa 
ratkaisusta.  
30 §  
Valtion ja  kunnan laitoksella on tässä laissa tarkoitettu yksinoikeus nimeensä niin kuin se 
olisi rekisteröity toiminimenä.  
31 §  
Toiminimeä kirjoitetta essa on koko toiminimi selvästi merkittävä ja toiminimen kirjoittajan 
on se allekirjoitettava. Kun aputoiminimi kirjoitetaan, on myös toiminimi mainittava.  
Konkurssin tai selvitystilan aikana on toiminimi kirjoitettava muuttunutta asiantilaa 
osoittavin lis äyksin.  
Toiminimen kirjoittamisessa on muutoin noudatettava, mitä siitä on erikseen säädetty.  
32 §  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1979.  
33 § 
Tätä lakia sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa rekisteröityyn toiminimeen, kuitenkin 
siten, et tä: 
1) toiminimen rekisteröinti, joka on tapahtunut ennen tämän lain voimaantuloa, voidaan 19 
§:n 1 momentin nojalla kumota vain, jos se olisi ollut mahdollista ennen tämän lain 
voimaantuloa; ja  
2) lain voimaantullessa kaupparekisteriin merkitty osuuskunta , jonka nimeen sisältyy 
yhdysosa "" -kunta"", säilyttää toiminimensä muuttamattomana sen estämättä, mitä 7 §:n 1 
momentin 5 kohdassa on säädetty.  
Sen lisäksi, mitä on säädetty 10 vuoden vanhentumisajasta, on ennen tämän lain 
voimaantuloa tapahtuneesta toimi nimen loukkauksesta johtuvasta vahingonkorvauksesta 
voimassa, että oikeus vahingonkorvaukseen on menetetty, jollei kannetta ole nostettu viiden 
vuoden kuluessa lain voimaantulosta.  1.1.1.1   Muutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:  
9.3.1990/233:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1990.  
Tätä lakia sovelletaan toiminimeen, jota koskeva ilmoitus tehdään tämän lain voimaantulon 
jälkeen.  
HE 210/89, lvk.miet. 16/89, svk.miet. 241/89  
28.12.1990/1279:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1991.  
HE 242/89pankkivk.miet. 8/90, svk.miet. 182/90, svk.miet. 182 a/90  
10.12.1993/1123:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.  
HE 246/93 , TaVM 46/93  
28.11.1994/1076:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1995.  
HE 16/94 , YmVM 9/94  
22.12.1994/1 302: 
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.  
HE 229/94 , TaVM 35/94, Neuvoston asetus (ETY) N:o 2137/85; EYVL N:o L 1 99, 
31.7.1985, s. 1  
14.2.1997/148:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1997.  
Ennen tämän lain voimaantuloa perustetun osakeyhtiön, jonka liikkeeseen laskema 
arvopaperi on arvopaperimarkkinalain (495/89) 1 luvun 3 §:ssä  tarkoitetun julkisen 
kaupankäynnin kohteena, on vuoden kuluessa lain voimaantulosta muutettava toiminimensä 
vastaamaan julkisen osakeyhtiön toiminimelle 7 §:n 1 momentin 4 kohdassa asetettuja 
vaatimu ksia. 
HE 89/1996 , TaVM 24/1996, EV 233/1996, Neuvoston direktiivi 77/91/ETY, EYVL N:o L 
26, 31.1.1977, s. 1  
16.3.2001/247:  Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2001.  
HE 188/2000 , TaVM 2/2001, EV 13/2001  
28.12.2001/1492:  
Tämä laki tulee voimaan 1 p äivänä tammikuuta 2002.  
HE 176/2001 , TaVM 21/2001, EV 217/2001  
13.8.2004/746:  
Tämä laki tulee voimaan 8 päivänä lokakuuta 2004.  
HE 55/2004 , TaVM 13/2004, EV 107/2004, Neuvoston asetus (EY) N:o 2157/2001 
(32001R2157); EYVL N:o L 294, 8.10.2001, s. 1  
21.7.2 006/682:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2006.  
Tämän lain 18 a §:ää sovelletaan myös riita -asiaan, joka on tullut vireille ennen tämän lain 
voimaantuloa.  
Loukkaukseen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain 23 §:n 
sijasta tämän lain voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä.  
Riita -asiaan, joka on tullut vireille ennen tämän lain voimaantuloa, sovelletaan tämän lain 23 
a §:n sijasta tämän lain voimaantullessa voimassa olleita säännöksiä.  
HE 26/2006 , LaVM 6/2006, EV 67/2006  
19.10.2006/910:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2006.  
HE 54/2006 , TaVM 9/2006, EV 99/2006, Neuvoston asetus (EY) N:o 1435/2003 
(32003R1435); EYVL N:o L 207, 18.08.2003, s. 1  
13.5.2011/445:  
Tämä laki tulee voimaan 17 päivänä toukokuut a 2011.  
HE 286/2010 , LaVM 34/2010, EV 311/2010  
31.1.2013/110:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 2013.  Riita -, hakemu s- ja rikosasia, joka on tullut käräjäoikeudessa vireille ennen tämän lain 
voimaantuloa, käsitellään noudattaen tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita 
säännöksiä.  
Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.  
HE 124/2012 , LaVM 15/2012, EV 158/2012  
14.6.2013/434:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.  
HE 185/2012 , TaVM 6/2013, EV 48/2013  
25.8.2016/720:  
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.  
HE 7/2016 , LaVM 8/2016, EV 99/2016