KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 RT 2014/121293  1 (25) 
  
  
Enheten för processäkerhet och rörligt arbete  
Björn Lindberg, 010 -730 9282   
 
 
 
 
 
 
Postadress: 112 79 Stockholm • Besöksadress: Lindhagensgatan 133, Stockholm  
Telefon: 010 -730 90 00 • Telefax: 08 -730 19 67  
E-post: arbetsmiljoverket@av.se • Webbplats: www.av.se  
Organisationsnummer: 202100 -2148  
 
 
 
Konsekvensutredning avseende förslag till ändring av 3 §  AFS 
2005: 2 Tillverkning av vissa behållare rörledningar och 
anläggningar  
 
Projektnamn:  Anpassning av AFS 2005:2  till CLP  
Projektägare:  Monica Torgrip  
Projektledare:  Björn Lindberg  
 
Kostnadsställe:  560 
Prestation:  211 
Aktivitet:  20042   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  2 (25) 
 
 
 
 
 
 
Innehåll sförteckning  
1 Sammanfattning  ................................ ................................ ................................ ........  3 
2 Beskrivning av problemet  ................................ ................................ ........................  3 
3 Alternativa lösningar  ................................ ................................ ................................  5 
4 Uppgifter om vilka som berörs av regleringen  ................................ ....................  5 
4.1 Antal företag so m berörs  ................................ ................................ ..........  5 
5 Beskrivning av förslaget och dess konsekvenser  ................................ .................  6 
6 Bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt grundar sig på  ................  9 
7 Jämförelse av konsekvenser för de övervägda reglerings - alternativen  ...........  9 
8 Överväganden enligt 14 kap. 3 § regeringsformen  ................................ ..............  9 
9 Effekter för kommuner och landsting  ................................ ................................ .... 9 
10 Bedömning av om ändring överensstämmer med eller utöver de skyldigheter 
som följer av Sveriges anslutning till EU  ................................ .............................  10 
11 Tidsåtgång och administrativa kostnader för företag  ................................ ....... 10 
12 Vilka andra kostnader blir aktuella för företag en och vilka förändringar kan 
de behöva vidta  ................................ ................................ ................................ ....... 10 
13 Bedömning av i vilken utsträckning föreskrifterna kan komma att påverka 
företagen  ................................ ................................ ................................ ...................  10 
14 Bedömning av särskilda hänsyn som behöver tas till små företag vid 
reglernas utformning  ................................ ................................ ..............................  11 
15 Särskilda hänsyn när det gäller tidpunkt för ikraftträdande  ...........................  11 
16 Nödvändiga informationsinsatser  ................................ ................................ ........  11 
17 Hur samråd genomfördes  ................................ ................................ ......................  11 
18 Redovisning av beröring spunkter med andra författningar  ............................  11 
19 Kontaktperson på Arbetsmiljöverket  ................................ ................................ ... 12 
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  3 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
1 Sammanfattning   
Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:2 ) om tillverkning av vissa behållare 
rörledningar och anläggningar  delar  i 3 § in de fluider som produkterna är avsedda att 
innehålla i två olika grupper . Gruppindelningen har betydelse för vilka krav som 
författningen ställer. Indelningen görs delvis efter fluide rs klassifice ring enligt direktiv 
67/548/EEG om farliga ämnen  (DSD) . Bestämmelsen bör ändras  innan den 1 juni 2015 
eftersom DSD slutar att gälla då till förmån för den nya EU -förordningen om 
klassificering och märkning, de n s.k. CLP -förordningen.  
 
Arbetsmiljöverket bed ömer att den förändrade indelningen kan innebära att ca 10 färre 
behållare och rörledningar årligen behöver kontrolleras enligt föreskrifternas krav. I 
konsekvensutredningen skattas detta som en minskad årlig kostnad för tillverkare med 
180 000 – 270 000 k ronor. Den administrativa kostnaden förväntas minska med 7500 
kronor.  
 
Det huvudsakliga skälet till föreskriftsändringen är att förhindra att företag som berörs 
av reglerna drabbas av kostnader som en indirekt följd av CLP -förordningen. Förslaget 
till före skriftsändring utgör dessutom en regelförenkling eftersom att indelningen av 
fluider blir tydligare i föreskriftstexten jämfört med dagens föreskrift vilket tolkas i de 
allmänna råden till 3 § AFS 2005:2.  
 
Att inte ändra 3 § skulle på sikt orsaka ökade kos tnader för tillverkare som tillämpar 
AFS 2005:2 eftersom dessa företag skulle tvingas bibehålla kompetens inom ett obsolet 
klassificeringssystem. Samtidigt skulle dessa företag ändå behöva skaffa sig kompetens 
i det nya klassificeringssystemet enligt CLP -förordningen för att kunna följa de övriga 
lagar och regler som grundar sig på CLP -förordningens klassificering av ämnen.  
 
2 Beskrivning av problem et  
Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:2) om vissa behållare, rörledningar och 
anläggningar ingår i det icke harmoniserade produktområdet. Föreskrifterna reglerar 
framförallt vissa av  de produkter som undantas från tillämpningen i direktiven1 för 
tryckbärande anordningar , 97/23/EG2 och 2014/68/EU3  (PED) . Föreskrifterna riktar 
sig både  till de som tillverkar  vissa behållare och rörledningar för försäljning och de  
som sätter samman tryckbärande anordningar för eget bruk under eget ansvar till 
industriella anläggningar.  
 
                                                      
1 97/23/EG ersätts av direktiv 2014/68/EU den 19 juli 2 016. Artikel 13 i 201/68/EU som anger 
fluidgruppsi ndelning enligt CLP införds från och med 1 juni 2015 . 
2 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 97/23/EG av den 29 maj 1997  
om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tryckbärande anordningar  
3 EURO PAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2014/68/EU av den 15 maj 2014 om 
harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av 
tryckbärande anordningar   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  4 (25) 
 
 
 
 
 
Vissa krav som ställs på företag som tillverkar  behållare  och rörledningar är beroende 
av v ilken fluid anordningen/anläggningen  är avsedd att innehålla. I föreskrifterna s 3 §  
delas fluider in i två grupper beroende på fluidens klassificering enligt det upphävda  
direktivet 67/548/EEG4 om farliga ämnen (DS D). 
 
Hur en fluid är klassificerad framgår  av det säkerhetsdatablad som följer med fluiden 
vid försäljning . Tillverkaren av det kemiska ämnet eller blandningen är skyldig  att ange 
ämnets klassificering i säkerhetsdatabladet.  Den 1 juli 2015 kommer  övergångsreglerna 
mellan DSD och  förordningen  1272 /2008/EG5 (CLP)  att löpa ut. Från detta datum  gäller 
följande regler:  
 Ämnen klassificeras enbart i enlighet med CLP -förordningen . 
 Blandningar måste klassificeras, märkas och förpackas i enlighet med CLP . 
Blandningar som redan klassificerats, märkts och för packats i enlighet med 
preparatdirektivet6 och släppts ut på marknaden (dvs. ”finns i butik”) före den 
1 juni 2015 kommer behöva märkas om och förpackas om från den 1 juni 2017.  
 Klassificeringar av ämnen och blandningar i enlighet med CLP -förordningen  
måst e anges i säkerhetsdatabladet.  
 
Även om (PED) , infört i Arbetsmiljöverkets föreskrifter ( AFS 1999:4 ) om tryckbärande 
anordningar , inte är tillämpligt på de produkter som AFS 2005:2 gäller  så har AV valt 
att i stor utsträckning reglera kraven på tillverknin g i AFS 2005:2 som i AFS 1999:4. 
Eftersom AFS 1999:4 nu anpassas till CLP -förordningen är en motsvarande ändring av 
fluidgruppsindelningen i AFS 2005:2 en naturlig följd. Det skulle även motverka CLP -
förordningens syften att låta AFS 2005:2 i sin flu idgrup pindelning hänvisa till EG -
rättsliga regler som inte längre gäller.  
 
Att inte ändra 3 § skulle på sikt orsaka ökade kostnader för tillverkare som tillämpar 
AFS 2005:2 eftersom dessa företag skulle tvingas bibehålla kompetens inom ett obsolet 
klassificerin gssystem. Samtidigt skulle  dessa företag ändå behöva skaffa sig kompetens 
i det nya klassificeringssystemet enligt CLP -förordningen  för att kunna följa de övriga 
lagar och regler som grundar sig på CLP -förordningens  klassificering av  ämnen.  
 
Ytterligar e ett problem om tillverkare tvingas fortsätta att använda sig av ett gammalt 
klassificeringssystem för fluidgruppsindelningen vid tillverkning enligt AFS 2005:2 blir 
att de företag som tillverkar produkter enligt båda författningarna måste tillämpa och 
ha kom petens i två olika klassificeringssystem för fluidgruppsindelning. Det är vanligt 
förekommande att företag är tillverkare enligt både AFS 2005:2 och AFS 1999:4.  
 
                                                      
4 Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och a ndra 
författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen  
5 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1272/2008 av den 16 
december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring 
och upphävand e av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 
1907/2006  
6 Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning o ch märkning av 
farliga preparat   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  5 (25) 
 
 
 
 
 
De problem som skulle drabba svenska tillverkare om föreskrifterna inte ändras skulle 
kunna p åverka den fria rörligheten av den produkter som föreskrifterna reglerar.  
 
3 Alternativa lösningar  
Eftersom tillverkningsreglerna  ingår i det icke harmoniserade produktområdet och inte 
utgör en implementering av EU -regler vore det teoretiskt möjligt att inte  ändra AFS 
2005:2  för att anpassa dem till CLP -förordningen . På grund av de problem som 
redogjorts för under föregående rubrik bedömer Arbetsmiljöverket att alternativet att 
inte ändra föreskrifterna bör förkastas.  
 
4 Uppgifter om vilka som  berörs av regleri ngen  
Fluidgruppsindelningen i 3 § AFS 2005:2 används vid tillverkning av rörledningar och 
behållare. De som tillverkar dessa rörledningar och behållare kommer därför att 
påverkas av de ändrade föreskrifter na.  
 
De användare som sätter samman anordningar un der eget ansvar och för eget bruk till  
anläggningar är även tillverkare enligt regleringen och kommer därför  också att 
påverkas . Exempel på sådana anläggningar är kylanläggningar , pannanläggningar och 
tryckluftsanläggningar. Därmed  blir gruppen berörda för etag mycket stor.   
 
4.1 Antal företag som berörs  
Antal f öretag som tillverkar behållare och rörledningar  för försäljning  
Det antal företag som tillverkar rörledningar och behållare  för försäljning redovisas  i 
tabell 4.1.  
 
Tabell 4.1 
Antalet företag per näring sgren som tillverkar  rörledningar och behållare  
Källa:SCB  
 
Antal f öretag som sätter samman anordningar till anläggningar  
Det antal företag som  sätter s amman anordningar för eget bruk under eget ansvar till  en 
anläggning som berörs av föreslagen föreskriftsändring uppskattas i tabell 4.2.  Näringsgren  Antal anställda  
0 1-4 5-9 10-49 50-249 250- Totalt  
24200  - Tillverkning av rör, 
ledningar, ihåliga profiler och 
tillbehör av stål.  14 8 6 15 7 4 54 
25290  – Tillverkning av andra 
cisterner, tan kar, kar och andra 
behållare av metall  22 16 12 23 2 . 75 
22210  – Tillverkning av 
plasthalvfabrikat  59 60 35 54 18 3 229 
Totalt  95 84 53 92 27 7 358  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  6 (25) 
 
 
 
 
 
 
Tabell 4.2 
Antal företag som berö rs av föreskriftsförändringen då de sätter samman 
anordningar till  en anläggning  
Källa:SCB  
 
4.2 Berörda arbetstagare uppdelat på män och kvinnor  
Det bedöms att ca 2,2 miljoner arbetstagare arbetar på arbetsplatser där det kan finnas 
produkter eller anläggningar tillverkade enligt kraven i AFS 2005:2. F öreskrifts -
ändringen innebär dock endast förändringar för de som hanterar  ämnen och 
blandn ingar som klassificerats som akut toxiska , kategori 3 (Bilaga A ). De näringsgrenar 
som främst kommer att beröras är därför tillverkning process (17, 19 -21) samt utvinning 
av mineral (05 -09). I tabell 4.3 redovisas antalet arbetstagare  i dessa näringsgrenar , totalt 
rör det sig om ca 66  000 personer.  
 
Tabell 4.3 
Antalet arbetstagare per näringsgren, anläggningar  
Näringsgren    Män  Kvinnor  
17, 19 -21 Tillverkning process  40 537  16 958  
05-09 Utvinning av mineral  7 180  1 537  
Totalt   47 717  18 495  
Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS)  
 
5 Beskrivning av förslaget och dess konsekvenser  
Förslaget är att ändra 3§ i AFS 2005:2 så att fluidgruppsindelningen ska göras utifrån 
ämnens klassificering i CLP förordningen istället för DSD. Samtidigt upphä vs de 
allmänna råden till bestämmelsen eftersom de hänvisar till DSD och kemikalie -
inspektionens föreskrifter (KIFS 1994:12)  om klassificering och märkning av kemiska 
produkter.  I bilaga A redovisas detaljer som ger den på verkan som redovisas i kapitel 
5.2. Bilaga A  är upplagt på samma sätt som EU -kommissionens konsekvensutredning7 
av fluidgruppsanpassning av PED.  Upplägget är något tungläst men det ger en 
möjlighet att jämföra denna konsekvensutredning med EU -kommissionens  
konsekvensutredning . 
                                                      
7 7 Konsekvensutredningen går att hämta på EU-Kommissionens hemsida, Impact Assessment Study on the 
Alignment of the Pressure Equipment Directive to the CLP Regulation - Final Report.  
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/pressure -and-gas/documents/ped/  Näringsgren  Antal anställda  
0 1-4 5-9 10-49 50-249 250- Totalt  
17, 19 -21 Tillverkning/process  556 280 111 193 101 65 1306  
05-09 Utvinning mineral  26 7 0 3 3 3 42 
Totalt  582 287 111 196 104 68 1348   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  7 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
5.1 Beskrivni ng av förslaget  
Arbetsmiljöverket för slag till ändring av 3 § innebär  att fluidgrupps indelningen ska 
göras i enlighet med CLP -förordningen.  Det innebär att F luidgrupp 1a ska omfatta  
följande ämnen som klassificerats som farliga enligt följande  faroklasser i CLP -
förordningen.  
 
a) Instabila explosiva ämnen, blandningar och föremål eller explosiva ämnen, 
blandningar och föremål i riskgrupperna 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 och 1.5.  
b) Brandfarliga gaser, kategori 1 och 2.  
c) Oxiderande gaser, kategori 1.  
d) Brandfarliga vätskor, kat egori 1 och 2.  
e) Brandfarliga fasta ämnen, kategori 1 och 2.  
f) Självreaktiva ämnen och blandningar, typ A –F. 
g) Pyrofora vätskor, kategori 1.  
h) Pyrofora fasta ämnen, kategori 1.  
i) Ämnen och blandningar som vid kontakt med vatten utvecklar brandfarliga 
gaser, kategori  1, 2 och 3.  
j) Oxiderande vätskor, kategori 1, 2 och 3.  
k) Organiska peroxider, typ A –F. 
l) Akut oral toxicitet, kategori 1 och 2.  
m) Akut dermal toxicitet, kategori 1 och 2.  
n) Akut inhalationstoxicitet, kategori 1, 2 och 3.  
o) Specifik organtoxicitet – enstaka exponering : kategori 1.  
p) Specifik organtoxicitet – upprepad exponering kategori 1.  
q) Frätande eller irriterande på huden, kategori 1A.  
r) Mutagenitet i könsceller, kategori 1A och 1B.  
s) Cancerogenitet, kategori 1A och 1B.  
t) Reproduktionstoxicitet, kategori 1A och 1B.  
 
Utöver den nämnda indelningen av fluider ingår i grupp 1a även hetolja  samt  ämnen 
och blandningar som finns i anordningar och som har en högsta temperatur som 
överstiger fluidens flampunkt . Detta är ingen ändring jämfört med dagens förhållande .   
 
Att det i de fö reslagna lydelsen av 3 § anges att grupp 1a även omfattar kemiska ämnen 
och blandningar med kompletterande märkningskrav enligt förordning (EG) nr 
1272/2008, EUH001, EUH006, EUH018, EUH019 och EUH 44  innebär inte heller någon 
ändring av grupp 1a:s omfattni ng. Tilläggsmärkningen direktöversätter den tidigare 
klassificeringen enligt DSD.  
 
Grupp 2a omfattar de ämnen och blandningar som inte ingår i grupp 1a.  En 
bestämmelse med motsvarande innebörd men med en annan formulering finns i den 
gällande lydelsen av andra stycket i 3 §.  
 
Det är ba ra 3 § och dess gruppindelning  efter fluidens klassificering som ändras. Krav 
enligt andra bestämmelser ändras inte.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  8 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
5.2 Kostnadsmässig p åverkan för företag  
Kraven och därmed kostnaderna  kan förändras om fluiden i rörledning e ller behållare  
byter fluidgrupp på grund av klassificering enligt CLP -förordningen . Ett byte från 
fluidgrupp 2a till 1a kan innebära att behållaren eller rörledningen kommer att omfattas 
av de grundläggande kraven i bilaga 1 AFS 2005:2. Av föreskrifterna följer  att 
anordningen då omfattas av kontrollkrav ”G”. Ett fluidgruppsbyte kan även innebära 
krav på konstruktions - och tillverkningskontroll. I föreskrifterna anges det att 
anordningen då omfattas av kontrollkrav ”G+K”.  
 
Arbetsmiljöverkets undersökning (s e bilaga A) visar att det är fluider klassificerade som 
”akut toxiska kategori 3 ” som kan byta fluidgrupp . Förändringen beror av att 
kriterierna i DSD och C LP-förordningen skiljer sig åt . Arbetsmiljöverket bedömer att rör 
sig om 2 % av rörledningar och beh ållarna.   
 
Även om föreskrifternas tekniska krav inte har ändrats så kan den nya indelningen av 
enligt 3 § påverkar när kraven blir tillämpliga  och i sin tur förändra kraven för en 
specifik behållare , rörledning  eller anläggning . Teoretiskt kan finnas tre utfall  
1. ”Ingen skillnad”. Den förändrade indelningen påverkar inte de tekniska kraven  
för en specifik behållar e, rörledning  eller anläggning . 
2. ”Ökad kostnad”. Den förändrade indelningen av att någon fluid flyttar från 
grupp 2a till grupp 1a innebär tekniska krav  av en specifik behållare , rörledning 
eller anläggning som enligt tidigare indelning inte krävde detta.  
3. ”Minskad kostnad”. Den förändrade indelningen av att någon fluid flyttar från 
grupp 1a till grupp 2a innebär att en specifik behållare , rörledning eller 
anläggning inte längre omfattas av tekniska krav som gällde vid den tidigare 
indelningen.  
 
Utfallet enligt punk1 ovan (”ingen skillnad”) bedöms var det vanligaste, dvs . kraven för 
en specifik behållare eller rörledning påverkas inte av att indelning en av fluider i 3 § 
förändras . 
 
Utfallet enligt punkt 2 ovan (”ökad kostnad”) har inte bedömts som sannolik, även om 
det inte går att utesluta att detta fall kan inträffa. Arbetsmiljöverket har, trots kontakter 
med branschen, inte hittat konkreta exempel på  när detta utfall kan bli aktuellt.  
 
Utfallet enligt punkt 3 (”minskad kostnad”) bedöms vara mer frekvent än utfall 2. Enligt 
Arbetsmiljöverkets bedömning kan den minskade kostnaden för tillverkare bli mellan 
180 000 – 270 000 kronor per år  (se bilaga A ).  
 
Inga engångskostnader kommer att uppstå för att företagen ska skaffa sig kompetens 
angående ämnens klassificerings enligt CLP. De berörda företagen måste skaffa sig 
denna kompetens för att följa andra redan gällande regelverk  
 
5.3 Jämställdhet och tillgängl ighet  
Tillämpningen av regeländringen i AFS 2005:2 bedöms inte kunna få någon konsekvens 
på jämställdheten mellan män och kvinnor.  Inte heller kommer regelförslaget öka eller  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  9 (25) 
 
 
 
 
 
minska tillgänglighet för personer med rörelsehinder eller andra funktions -
nedsä ttningar som t.ex. kognitiva, sociala eller psykiska . 
 
Syftet med kraven i tillverkningsreglerna i AFS 2005:2 är att indirekt göra det säkrare för 
personal som kommer att  arbeta med utrustningen när den tillverkats och tagit i bruk. 
Personsäkerheten vid an vändning av trycksatta anordningar påverkar fler manliga 
arbetstagare än kvinnliga. Eftersom det som framförallt är näringsgren tillverkning 
process  och utvinning mineral  som påverkas av föreskriftsändringen (se kapitel 4) så 
blir antalet manliga arbetstag are som påverkas av föreskriftsändringen större än antalet 
kvinnliga arbetstagare.  
 
6 Bemyndiganden som myndighetens beslutanderätt 
grundar sig på  
Arbetsmiljöverket s bemyndigande att utfärda dessa föreskrifter finns i 18 § 
arbetsmiljöförordningen (1977:1166 ).  
 
7 Jämförelse av konsekvenser för de övervägda reglerings - 
alternativen  
Skillnaden beträffande konsekvenserna av de övervägda alternativen är att det valda 
alternativet att anpassa reglerna till CLP -förordningen  förhindrar de ökande kostnader 
för för etagen som alternativet att ha kvar hänvisning till DSD skulle medföra. Dessutom 
skulle alternativet att inte ändra 3 § motverka syftet med CLP -förordningen. 
Arbetsmiljöverket har valt att formulera kraven för tillverkning i AFS 2005:2 så att de 
huvudsak bygge r på EU:s krav som gäller för tillverkning  enligt AFS 1999:4. Eftersom 
Arbetsmiljöverket gjort detta val så skulle det framstå som inkonsekvent och krångligt 
att inte anpassa AFS 2005:2 till CLP i samband med att AFS 1999: 4 anpassas till CLP.  
 
Slutligen ä r en stor andel tillverkare enligt AFS 2005:2 även tillverkare av tryckbärande  
anordningar enligt AFS 1999:4 och att ålägga dessa att tillämpa olika klassificerings -
system beroende på vilka regler som gäller för tillverkningen skulle komplicera för 
dessa f öretag.  
 
8 Överväganden enligt 14 kap. 3 § regeringsformen  
Företag en inom de  näringsgrenar som redovisas i kapitel 4 tillhör inte kommunalt ägda 
verksamheter.  Det aktuella föreskriftsförslaget påverkar därför inte  kommunal 
verksamhet.  
 
9 Effekter för kommu ner och landsting  
I kapitel 4 redovisas vilka näringsgrenar som kommer att beröras av föreskrifts -
ändringen. Varken k ommuner och landsting driver sådan verksamhet och därför blir 
det inga  effekter för kommuner eller  landsting   
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  10 (25) 
 
 
 
 
 
10 Bedömning av om ändring över ensstämmer med eller 
utöver de skyldigheter som följer av Sveriges anslutning till 
EU 
Krav på tillverkning av anordningar enligt AFS 2005:2 är nationella och inför inte krav 
från något av EU:s produktdirektiv. De skyldigheter som följer av Sveriges anslutn ing 
till EU berörs därför formellt sett inte av ändringen. Arbetsmiljöverket gör emellertid 
bedömningen att det skulle kunna motverka syftet med CLP -förordningen att inte göra 
den föreslagna ändringen.  
 
11 Tidsåtgång och administrativa kostnader för företag  
Arbetsmiljöverket har i avsnitt 5.2 skattat en minskad kostnad  till följd av att något färre 
behållare och rörledningar kan behöva kontrolleras. Arbete med dokumentation av 
dessa kontroller kan ses som en administrativ kostnad. I avsnitt 5.2 skattas att ant alet 
kontroller årligen kan minskas med cirka 10. Det administrativa arbetet för användaren  
bedöms ta  0,5 timme per besiktning. Med en administrativ kostnad av 500 kr onor  per 
timme minskar den  administrativa kostnad en totalt med 7 500 kr onor per år . 
 
Föret agen behöver därutöver kontrollera vilken fluidgrupp som fluiden som behållaren 
eller rörledningen ska innehålla tillhör. Den kontrolluppgiften finns redan idag  och 
innebär ingen skillnad mot tidigare regler.   
 
12 Vilka andra  kostnader blir aktuella för föret agen och vilka 
förändringar kan de behöva vidta  
I bilaga A  redovisas översiktligt de skillnader som finns mellan DSD och CLP -
förordningen  och det är Arbetsmiljöverkets bedömning att ytterst få anordningar 
kommer att påverkas av övergången.  När branschföret rädare tillfrågats har de gjort 
bedömningen att de ämnen som identifierats inte kommer medföra kostnader för deras 
medlemsföretag . 
 
De åtgärder som måste vidtas av företagen är, precis som enligt nu gällande föreskrifter, 
att de behöver kontrollera om fluiden som produkten ska tillverkas för tillhör 
fluidgrupp 1a eller 2a.  
 
13 Bedömning av i vilken utsträckning föreskrifterna kan 
komma att påverka företagen s konkurrenssituation  
Föreslagen föreskriftsändring bedöms inte förändra  konkurrensen mellan företag som 
idag är verksamma i Sverige. Med  föreslagen  föreskriftsändring kommer det framförallt 
för mindre företag bli lättare att bedöma fluidgrupp. Om inte föreskrifterna ändras så 
kommer det att bli särskilt  svårt för små och medelstora  företag att avgöra fluidg rupp . 
 
Generellt sett påverkar  de nationella tillverkningskrav konkurrensen mellan svenska 
företag och företag i andra länder. Denna situation finns redan idag och påverkas inte i 
någon riktning av den föreslagna ändringen av 3 §.  
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  11 (25) 
 
 
 
 
 
14 Bedömning av särskilda hänsyn som behöver tas till små 
företag vid reglernas utformning  
Anordningar  som kan sättas samman  till en anläggning på små och  medelstora företag 
är 
- kyla - och värmesystem  
- centralgassystem för olika gaser t.ex. acetylen, syrgas, kväve  
- lagringstankar med t illhörande rörledning  för kondenserad gas t.ex. syre, 
kväve, gasol, argon  
- lagringstankar  med tillhörande rörledningar  för olika syror och baser t.ex. 
saltsy ra, svavelsyra, natriumhydroxid.  
 
Ingen av de ovan  angivna  anläggningarna bedöms innehålla fluider s om byter 
fluidgrupp på grund av föreskriftsändringen. Det bedöms därför att endast ett fåtal små 
och medelstora företag som hanterar specialkemikalier kan komma att påverkas.  
 
15 Särskilda hänsyn när det gäller tidpunkt för ikraftträdand e 
Övergångstiden mella n det äldre systemet för klassificering av kemiska ämnen och 
blandningar ( DSD ) och den nya CLP -förordningen  går ut 1 juni 2015. Tidpunkten för 
ikraftträdande så snart som möjligt efter detta datum.  
 
16 Nödvändiga informationsinsatser  
Det bedöms att det kommer  inte finns ett behov av en bred informations insats  för att 
fluidgruppsindelningen ändras i AFS 2005:2 . Däremot måste det finnas information om 
att föreskrifterna ändras.  
 
17 Hur s amråd  genomfördes  
Ett inledande samråd hölls den  12 februari  2014 mellan Arbets miljöverket och 
arbetsmarknadens  parter . Arbetsmiljöverket har därefter haft ett informationsmöte 16 
oktober 201 4 samt en hearing 12 jan uari 2015  angående föreslagen föreskriftsändring. Vi 
inget av dessa möten har någon enskild bransch meddelat att de bedö mer att deras 
medlemsföretag kommer att få förändrade kostnader av föreslagna föreskrifter . 
 
18 Redovisning av beröringspunkter med andra författningar  
Kravet på anläggningskontroll i AFS 2005:2 påverkas av  de ingående anordningarnas 
klassificering. Anläggnin gskontroll krävs om det ingår tryckbärande anordningar som 
är klassificerade kategori II, III eller IV enligt AFS 1999:4 .   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  12 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
19 Kontaktperson på Arbetsmiljöverket  
 
Kontaktperson på Arbetsmiljöverket är:  
 
Björn Lindberg  
Handläggare, Enheten för teknik  
 
010-730 91 34  
Bjorn.lindberg@av.se  
 
Datum:  Datum:  
2015 -06-08 2015 -06-08 
 
 
 
................................ ................................ ...   ................................ ................................ ........   
Sign Björn Lindberg  Sign Monica Torgrip  
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  13 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
Bilaga A – Beräkning av förslagets konsekvenser  
 
Bilaga  A är upplagt på samma sätt som EU -kommi ssionens konsekvensutredning av 
fluidgruppsanpassning av PED. Upplägget är något tungläst men det ger en möjlighet 
att jämföra denna konsekvensutredning med EU -kommissionens konsekvensutredning.  
 
 
1 Nu gällande fluidgruppsindelning och översättning mellan  
DSD och CLP  
I bilaga VII till CLP -förordningen  finns en översättningstabell mellan DSD och CLP -
förordningen . Vid konsekvensutredningen utgår AV från denna tabell. Tabellen ger 
information om i vilka fall det inte går att göra en direktöversättning. För dessa  fall så 
utreds konsekvenserna mer detaljerat. Tabell en kan dock inte användas för att göra  en 
komplett analys av konsekvenserna av föreskriftsändringen.  
 
Till de allmänna råden i AFS 2005:2 finns en lista som visar vilka  riskfraser som tillhör 
fluidgrupp 1a. I allmänna råden  till 3 § AFS 2005:2  hänvisa s till AFS 2005:3 angående 
vidare kommentarer till indelningen  av fluider. I  de allmänna råden till 3§ AFS 2005:3  
finns en tabell  som visar vilka  riskfraser som tillhör fluidgrupp 1a . Denna tabell återges 
i tabell B.1.  
 
I EU-kommissionens konsekvensutredning finns förenklade tabeller för där 
klassificering enligt DSD och CLP jämförs. Vissa av de  tabeller som återges i EU-
kommissionens konsekvensutredning återger inte all information utan bryter ut vissa 
relev anta kriterier som går att jämföra.  
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  14 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
Tabell B.1 
Indelning i grupperna 1a och 2a gäller, enligt direktivet 67/548/ EEG, för fluider vid 
tillämpning av diagram och tabeller (se allmänna råd till 3§ AFS 2005:3  i dess 
nuvarande lydelse )   
Faroklass  Farokod  Beteckning i dessa  
föreskrifter, grupp  
Explosivt  
(R1–R6, R9, R16, R18, R19 och 
R44)   
E  
1a 
Mycket brandfarligt  
( R11)   
F  
1a 
Extremt brandfarligt  
(R12)   
F+  
1a 
Oxiderande  
(R7, R8)   
O  
1a 
Mycket giftig  
(R26, R27, R28, R39)   
T+  
1a 
Giftig  
(R23, R24, R2 5, R39, R48)   
T  
1a 
Frätande  
(R35)  
(R34)   
C  
C   
1a 
2a 
Hälsoskadlig  
(R20 –R22, R65, R40, R48)   
Xn   
2a 
Irriterande  
(R36 –R38, R41)   
Xi   
2a 
Allergiframkallande  
(R42)   
Xn  
2a 
Cancerframkallande  
(R45, R49)  
(R40)   
T  
Xn  
1a 
2a 
Mutagen  
(R46)  
(R68)   
T 
Xn  
1a 
2a 
Reproduktionstoxisk  
(R60 –R61)  
(R62 –R63)   
T  
Xn  
1a 
2a 
Måttligt hälsoskadlig  
(R313)   
V  
2a 
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  15 (25) 
 
 
 
 
 
 
2 Fysikaliska faror  
EU-kommissionens konsekven sutredning  identifierar en skillnad vid klassificering av 
brandfarliga och mycket brandfarliga vätsko r. I övrigt visar EU -kommissionens 
konsekvensutredning att den nya indelningen inte medför att fluider med fysikaliska 
faror byter fluidgrupp.  
 
Vid klassificering av brandfarliga och mycket brandfarlig vätskor finns i en skillnad 
mellan DSD och CLP -förordn ingen vad gäller gränsen för en fluids flampunkt. Det som 
skiljer är att gränsen för kategori 2 jämfört med R11 flyttas från en flampunkt av 21 °C 
till 23 °C. Vidare ändras gränsen för brandfarlig vätska kategori 3 (Brandfarlig vätska) 
från 55 °C till 60 ° C. Av dessa båda ändringar är det framförallt gränsen för kategori 2 
(Mycket brandfarlig vätska) som kan innebära förändringar.  
 
Tabell B.2 
Skillnaden i klassificering, Brandfarlig vätska  
DSD  F+; Extremt 
brandfarlig 
R12 F; Mycket 
brandfarlig 
R11 F; Brandf arlig R10   
 Tillhör fluidgrupp 1a, AFS 2005:2     
FP 8(°C) ≤0 0-21 21-23 23-55 55-60 
CLP  Brandfarlig vätska  
Kat. 1  Kat. 2  Kat. 3  
Kod för 
Faro -
angivelser  H224 Extremt 
brandfarlig 
vätska eller 
ånga  H225 Mycket brandfarlig vätska 
eller ånga  H226: Brandfarlig vätska och 
ånga  
Källa: EU -kommissionens konsekvensutre dning, tabell 3.4  
 
2.1 Samlad bedömning av förslagets konsekvenser – Fysikaliska faror  
Avseende fysikaliska faror är det enbart den nya temperatur gränsen för flampunkt vid 
klassificeringen av brandfarliga vätskor och extremt brandfarliga vätskor  som ändras 
genom anpassningen till CLP -förordningen . Denna förändring bedöms inte ge några 
konsekvenser för tillverkarna eftersom  
 cisterner  (behållare) som är avsedda för brandfarlig vätska tillverkas enligt 
Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter (M SBFS 2011:8) om 
cisterner och rörledningar för brandfarliga vätskor. Dessa regler ändras inte . 
 Övriga  behållare  och rörledningar  som är avsedda för brandfarlig vätska är 
högsta tillåtna temperaturen vanligen högre än 23 °C . Därmed kommer dessa 
fluider  att tillhöra fluidgrupp 1a (högsta temperatur är högre än flampunkten). 
En lägre tillåten användningstemperatur skulle i teorin innebära att de 
trycksatta anordningarna  inte kan vara i drift vid rumstemperatur. De skulle 
därmed inte kunna tas i drift . 
 
                                                      
8 FP= Flampunkt: den lägsta temperatur då en vätska avger ånga i sådan mängd att en antändbar 
ång-luftblandning bildas vid ett tryck av 101,3 kPa. Anges i °C.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  16 (25) 
 
 
 
 
 
3 Hälsofa ror  
I tabell B.3 redovisas vilka giftiga ämnen i fluidgrupp 1a vars riskfraser enligt DSD inte 
kan direktöversättas  till CLP -förordningens faroklasser .  
 
 
Tabell B.3 
Översiktlig tabell för övergången mellan CLP och tidigare klassificering  
Fluidgrupp 1a v id tidigare klassificering  Klassificering enligt CLP som kan medföra 
att ämne tillhör fluidgrupp 1a  
T+; 
Mycket 
giftig  R26 Mycket giftigt vid 
inandning  
R27 Mycket giftigt vid 
hudkontakt  
R28 Mycket giftigt vid 
förtäring  
R39 Risk för mycket 
allvarliga beståe nde 
hälsoskador  Akut toxicitet – dermal , kat 1,2 3 och 4  
Akut toxicitet – oral, kat 1,2 3 och 4  
Akut toxicitet – inhalation , kat 1,2 3 och 4  
 
STOT – Specifik organtoxicitet – enstaka 
exponering  
STOT – Specifik organtoxicitet – upprepad 
exponering  T; 
Gifti g R23 Giftigt vid inandning  
R24 Giftigt vid hudkontakt  
R25 Giftigt vid förtäring  
R39 Risk för mycket 
allvarliga bestående 
hälsoskador  
R48 Risk för allvarliga 
hälsoskador vid långvarig 
exponering  
Källa: EU -kommissionens konsekvensutredning, tabell 6. 4 
 
Fluidgrupp 1a i AFS 2005:2 bör anpassas så långt som möjligt till fluidgrupp 1 i 4  § AFS 
1999:4 som i sin tur redan anpassats till CLP. Denna anpassning medför att ”akut 
toxiska ämne n kategori 1 till 2” samt ”akut toxiska ämnen i nhalation -  kategori 3” i 
framtiden kommer tillhöra fluidgrupp 1a.  
 
Fluidgrupp 1a i AFS 2005:2 omfattar idag, förutom de giftiga ämnen som anges i tabell 
B.3 även de fluider vars hälsofara klassificerats som  
- frätande (R35),  
- cancerframkallande (R45, R49),  
- mutagena (R46) och  
- reprodukti onstoxiska (R60, R61).  
 
3.1 Akut toxicitet – oral, kategori 3  
Skillnaden mellan klassificering enligt DSD och CLP förordningen för akut toxicitet 
hudkontakt redovisas i tabell B.4. Av tabellen framgår att om kategori 3 i framtiden 
införs i fluidgrupp 1a så ko mmer nya fluider att ingå i fluidgrupp 1a.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  17 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
Tabell B.4 
Skillnaden i klassificering, akut toxicitet, oral  
DSD  T+; Mycket 
giftig (R28)  T; Giftig (R25)  Xn.; Irriterande (R22)  
AFS 2005:2  Fluidgrupp 1a, AFS 2005:2    
LD 509 ≤ 5 5-25 25-50 50-200 200-300 300-2000  
CLP  Akut toxicitet (oral ) 
Kategori 1  Kategori 2  Kategori 3  Kategori 4  
Faroangivelse  H300  H301  H302  
Källa: EU-Kommissionens konsekvensutredning, tabell 4. 3 
 
3.2 Akut toxicitet – dermal , kategori 3  
Skillnaden mellan k lassificering enligt DSD och CLP förordningen för akut toxicitet 
hudkontakt redovisas i tabell B.5. Av tabellen framgår att om kategori 3 i framtiden 
införs i fluidgrupp 1a så kommer nya fluider att ingå i fluidgrupp 1a.  
 
Tabell B.5 
Skillnaden i klassifice ring, akut toxicitet, dermal  
DSD  T+; Mycket 
giftig (R27)  T; Giftig (R24)  Xn.; Irriterande (R21  
AFS 2005:2  Fluidgrupp 1a, AFS 2005:2    
LD 50 ≤ 50 50-200 200-400 400-1000  1000 -2000  
CLP  Akut toxicitet (dermal ) 
Kategori 1  Kategori 2  Kategori 3  Kategori 4  
Faroangivelse  H310  H311  H312  
Källa: EU-Kommissionens konsekvensutredning, tabell 4. 4 
 
3.3 Akut toxicitet – inhalation , kategori 3  
Skillnaden me llan klassificering enligt DSD och CLP förordningen för akut toxicitet vid 
inhalation av damm, ångor och dimma redovisas i tabell  B.6-7. Av tabellen framgår att 
om kategori 3 i framtiden införs i fluidgrupp 1a så kommer nya fluider att ingå i 
fluidgrupp 1a . 
 
                                                      
9 LD 50: (Lethal Dose) Mått på akut giftighet och den dos vid vilken hälften av individerna i en population dör.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  18 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
Tabell B.6 
Skillnaden i klassificering, akut toxicitet, inhalation (Damm och dimma)  
DSD  T+; Mycket 
giftig (R26)  T; Giftig (R23)  Xn.; Irriterande (R20)  
AFS 2005:2  Fluidgrupp 1a, AFS 2005:2    
LC 5010 ≤ 0,05  0,05-
0,25 0,25-0,5 0,5-1 1-5 
CLP  Akut toxicitet (inhalation ) 
Kategori 1  Kategori 2  Kategori 3  Kategori 4  
Faroangivelse  H330  H331  H332  
Källa: EU-Kommissionens konsekvensutredning, tabell 4. 5 
 
Tabell B.7   
Skillnaden i klassificering, akut toxici tet, inhalation (ångor)  
DSD  T+; Mycket 
giftig (R26)  T; Giftig (R23)  Xn.; Irriterande (R20)  
AFS 2005:2  Fluidgrupp 1a, AFS 2005:2    
LC 50 ≤ 0,5  0,5-2 2-10 10-20 
CLP  Akut toxicitet (inhalation ) 
Kategori 1  Kategori 2  Kategori 3  Kategori 4  
Faroangivelse  H330 H331  H332  
Källa: EU-Kommissionens konsekvensutredning, tabell 4. 6 
 
3.4 Specifik organtoxicitet – upprepad exponering kategori 1  
EU-kommissionen redovisar i sin konsekvensanalys att det finns vissa ämnen med 
klassificering ”Specifik organtoxicitet – upprepa d exponering kategori 1” som tidigare 
tillhört fluidgrupp 2. EU -kommissionen hittar 6 ämnen som eventuellt kan komma att 
byta fluidgrupp.  
 
I EU -kommissionens konsekvensanalys undersöks inte närmre hur vanliga dessa 
ämnen är eller hur de klassificerats sed an tidigare. Arbetsmiljöverket har gjort en 
likadan registersökning som EU -kommissionen gjorde 2013 och funnit att det idag finns 
7 ämnen som tillhör fluidgrupp 1a endast på grund av att de klassificeras som ”specifik 
organtoxicitet – upprepad exponering k ategori 1”. Inget av dessa 7 ämnen tillhörde 
tidigare fluidgrupp 2a därför kommer det inte innebära några ökade kostnader eller 
andra konsekvenser för företagen om 3 § ändras så att fluider med faroklassen specifik 
organtoxicitet – upprepad exponering kate gori 1 ingår i fluidgrupp 1a  
                                                      
10 LC  50 (Lethal Concentration)  : Mått på akut giftighet och den dos vid vilken hälften av individerna i en 
population dör. LC 50 är måttet på akut giftighet i ekotoxikologiska sammanhang, till exempel vattenmiljö.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  19 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
3.5 Frätande eller irriterande på huden, kategori 1A  
Skillnaden mellan klassificering enligt DSD och CLP förordningen för frätande eller 
irriterande på huden redovisas i tabell B.8. Av tabellen framgår att om kategori 1A i 
motsv arar samma kriterier vid klassificering som den tidigare R35. Kraven kommer 
därmed inte att förändras för några rörledningar eller behållare som ska innehålla dessa 
ämnen med anledning av den föreslagna ändrin gen av 3§.  
 
Tabell B.8 
Skillnaden i klassificer ing, frätande eller irriterande på huden  
DSD  C; Starkt frätande (R35)  C; Frätande (R34)  
AFS 2005:2  Fluidgrupp 1a, AFS 2005:2    
Exponeringstid  ≤ 3 min  > 3 min ≤ 1 h  > 1h ≤ 4 h  
CLP  Frätande eller irriterande på huden  
Kategori 1A  Kategori 1B  Kategori 1C  
Kod för 
Faroangivelse  H314  H314  H314  
 
3.6 Cancerogena , mutagen a och reproduktionstoxiska ämnen kategori 1A 
och 1B  
För ämnen med faroklass cancerogen itet, mutagen itet i könsceller a och 
reproduktionstoxiska ämnen finns inte fasta värden att jämföra mot, iställ et baseras 
klassificeringen på en bedömning av experter på området. Bedömningskriterierna i 
CLP -förordningen och DSD är så pass lika att det inte blir några konsekvenser av en 
övergång mellan DSD och CLP för  tillverkare av behållare och rörledningar som sk a 
innehålla fluider som klassificeras som cancerogena, mutagena och 
reproduktionstoxiska.  
 
3.7 Samlad  bedömning av förslagets konsekvenser – Hälsofaror  
 
Europeiska kemikaliemyndigheten s klassificerings - och märkningsregister.  
Både denna konsekvensutredning och  den konsekvensutredning som utfördes på EU-
kommissionens uppdrag när PED anpassades till CLP har som mål att om möjligt 
identifiera de kemiska ämnen och blandningar som byter fluidgrupp genom föreslagen 
föreskriftsändring. När dessa ämnen identifierats är  det nödvändigt att försöka 
kvantifiera hur stor mängd av dessa fluider som används.  
 
Vid införandet av CLP -förordningen upprättades ett offentligt klassificerings - och 
märkningsregister (C&L Inventory) över kemiska ämnen och blandningar. Registret 
admini streras av den Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa). Vid tidpunkten för 
denna konsekvensanalys fanns 109 120 kemiska ämnen registrerade i databasen.  
 
Harmoniserad klassificering  
Det offentliga klassificerings - och märkningsregistret innehåller både ämnen  med 
harmoniserad och icke harmoniserad klassificering. Vid tidpunkten för EU -
kommissionens konsekvensanalys fanns 4136 kemiska ämnen med harmoniserad 
klassificering registrerade i databasen. I EU -kommissionens konsekvensanalys av 
anpassningen av PED till CLP -förordningen gör man en tydlig skillnad mellan dessa 
typer av ämnen.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  20 (25) 
 
 
 
 
 
 
Klassificeringen av de ämnen som är harmoniserade har ”godkänts” av myndigheterna 
och är därmed kontrollerad. Ämnen med icke harmoniserad klassificering har 
registrerats på egen han d av industrin och i EU -kommissionens konsekvensanalys 
bedöms att de ämnen som inte kontrollerats av myndigheter kan innehålla felaktig 
information. Därför kommer alla sammanställningar av ämnen i detta kapitel baseras på 
ämnen som har en harmoniserad klas sificering.  
 
Antal ämnen med harmoniserad klassificering – Akut toxicitet kategori 3  
EU-kommissionen  redovisar i sin konsekvensanalys att totalt 169 ämnen med 
harmoniserad klassificering kan tillkomma fluidgrupp 1a, se tabell B.9. Värdena i tabell 
B.9 är j usterade så att dessa ämnen inte har annan klassificering som medför att de 
tillhör fluidgrupp 1.  
 
Tabell B.9 
Faroklass och kategori som ger ämne som kan byta fluidgrupp  
Faroklass och kategori  Antal ämnen fluidgrupp 
1a Antal ämnen fluidgrupp 
2a 
Akut toxic itet – oral 
kategori 3  0 133 
Akut toxicitet – dermal 
kategori 3  0 40 
Akut toxicitet – inhalation 
kategori 3  169  
Källa: Tabell 6.6 EU -kommissionens konsekvensutredning  
 
REACH11 registrering av kemiska ämnen  – Akut toxicitet kategori 3  
Den som tillverkar eller importerar kemiska ämnen i mängder om minst 1 ton per år ska 
registrera dessa hos Echa. Ju större mängd av ämnet som tillverkas eller importeras 
desto mer information ska ingå i registrerings -anmälan. Registreringen sker etappvis 
och vid det datum so m EU-kommissionens konsekvensanalys skrev s så var det ämnen i 
mängder större än 1000 ton som registrerats. I tabell A.3.10  i EU -kommissionens 
konsekvensanalys finns angivet vilka akut toxiska ämnen med harmoniserad 
klassificering som återfinns i REACH -data basen.  
 
Vid tidpunkten för denna konsekvensanalys har nästa etapp genomförts vilket innebär 
att den som til lverkar eller importerar kemiska ämnen i mängder om minst 1 00 ton per 
år ska registrera detta i REACH -databasen .  
 
 
                                                      
11 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) n r 1907/2006 av den 18 december 2006 om 
registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en 
europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets 
förordning (EEG) nr 793/93 och kommi ssionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 
76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  21 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
 
Minskade  kostnader för föret agen  - Akut toxicitet  kategori 3  
Vid bedömningen har Arbetsmiljöverket kontrollerat hur de ämnen som tas upp i tabell 
A.3.10 klassific erats enligt  DSD. I tabell B.10 redovisas vilka av dessa ämnen som 
kommer att byta fluidgrupp från 1a till 2a.  
 
Tabell  B.10 
Ämnen med registreringsdatum i REACH som i framtiden kommer ingå i fluidgrupp 
2a  
Ämnen  Index  Registrerings  
datum 
REACH  Riskfras inom 
faroklass 
giftig (DSD)  
Akut toxicitet - oral 
Natriumflorid  009-004-00-7 2010 -11-30 R25 
Natriumdiflorid  
Natriumvätedi florid  009-007-00-3 2010 -11-30 R25 
Kaliumdiflorid  
Kaliumvätediflorid  009-008-00-9 2010 -11-30 R25 
Ammoniumdiflorid  
Ammoniumvätediflorid  009-009-00-4 2010 -11-30 R25 
Natiumpolysulfider  016-010-00-3 2010 -11-30 R25 
Klordioxid … %  017-026-01-1 2010 -11-30 R25 
Bariumklorid  056-004-00-8 2010 -11-30 R25 
Akut toxicitet – Dermal  
Dinatriumsulfid  
Natriumsulfid  016-009-00-8 2010 -11-30 R24 
Källa: Tabell A.3.10, EU -kommissionens konsekvensanalys samt Databasen för 
klassificerings - och märkningsregistret  
 
Sedan 31 maj  2013  registreras i Echa:s  REACH -databas de ämnen som tillverkas eller 
importeras i mängder om minst 100 ton per tillverkare/importör och år. 
Arbetsmiljöverket har för denna konsekvensanalys använt de ämnen som registrerats i 
REACH -databasen och som är kla ssificerade som akut toxiska ämnen kategori 3. Av de 
ämnen som registrerats som ”akut toxiska kategori 3” har Arbetsmiljöverket identifierat  
28 ämnen som byter fluidgrupp från 1a till 2a, se tabell B.11.   
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  22 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
Tabell B.11  
Utdrag från registrerade ämnen (REA CH) 100 -1000 ton. Akut toxiska ämnen kategori 
3 (dermal/oral) som kommer byta fluidgrupp från 1a till 2a.  
 
No CAS 
Nummer  Namn   Riskfras  H301  H311  
1 79-07-2 2-chloracetamide  T R25 X   
2 95-48-7 o-cresol  T R24/25  X X 
3 95-54-5 o-phenylenediamine  T R25 X   
4 95-87-4 2,5-xylenol  T R24/25  X X 
5 105-67-9 2,4-xylenol  T R24/25  X X 
6 106-44-5 p-cresol  T R24/25  X X 
7 107-20-0 chloroacetaldehyde  T R24/25  X X 
8 108-39-4 m-cresol  T R24/25  X X 
9 108-68-9 3,5-xylenol  T R24/25  X X 
10 120-83-2 2,4-dichlorophenol  T R24/25    X 
11 138-24-9 N,N,N -trimethylanilinium 
chloride  T R24/25  X X 
12 420-04-2 cyanamide  T R25 X   
13 538-75-0 dicyclohexylcarbodiimide  T R24   X 
14 576-26-1 2,6-xylenol  T R24/25  X X 
15 615-50-9 2-methyl -p-phenylenediamine 
sulphate  T R25 X   
16 818-61-1 2-hydroxyethyl acrylate  T R24   X 
17 1313 -82-2 disodium sulfide  T R24   X 
18 1319 -77-3 mix-cresol  T R24/25  X X 
19 1333 -83-1 sodium bifluoride  T R25 X   
20 1341 -49-7 ammonium bifluoride  T R25 X   
21 1344 -08-7 sodium polysulphides  T R25 X   
22 3030 -47-5 bis(2 -
dimethylaminoethyl)(methyl)ami
ne T R24   X 
23 3926 -62-3 sodium salt of chloroacetic acid  T R25 X   
24 7681 -49-4 sodium fluoride  T R25 X   
25 7789 -29-9 potassium bifluoride  T R25 X   
26 10361 -37-2 barium chloride  T R25 X   
28 16949 -65-8 magnesium hexafluorosilicate  T R25 X   
 
 
 
  
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  23 (25) 
 
 
 
 
 
Ingen svensk tillverkare/importör till den inre marknaden har  registrerat något av de 
akut toxiska ämnen som anges i tabell B.10-11. Eftersom det inte finns någon tydlig 
koppling till svenska förhållanden så får  en bedömning av de förändrade kostnaderna 
göras schablonmässigt.  
 
Rörledningar  
De rörledningar som omfattas av AFS 2005:2 är transportrörledningar mellan 
anläggningar. Exempel på sådana ledningar är ledningar för överföring av luftgaser 
mellan två anläggn ingar  och fjärrvärmerör. Om akut toxiska ämnen kategori 3 skulle 
transporteras mellan två anläggningar beror det på att ämnet tillverkas på den ena  
anläggning en eller att det finns ett stort mellanlager vid en av anläggningarna.  
 
Om ett kemiska ämnen ska transporteras mellan två anläggningar i mängder som är 
lägre än 100 ton årligen så är det Arbetsmiljöverkets bedömning att detta sker i en 
rörledning med en nominell diameter som underskrider kraven ”G+K” eller genom att 
ämnet fylls till transportabla behå llare som transporteras mellan anläggningarna på väg 
eller järnväg.  Arbetsmiljöverket har inte funnit något svenskt företag som registrerat att 
de tillverkar eller importerar 100 ton av de ämnen som anges i tabell B.10-11. 
Följaktligen bedömer A rbetsmiljöv erket att det inte bli några förändrade kostnader  för 
de som tillverkar rörledningar enligt AFS 2005:2.  
 
Behållare  
En behållare som tillverkas enligt AFS 2005:2 och omfattas av krav på tredjeparts -
kontroller kan antingen innehålla vätska eller gas. Behålla ren måste , enligt 4 § läst 
tillsammans med 9 §, förutom att innehålla en fluid i grupp 1a även ha en volym om 
minst 5 m³  för att omfattas av kontrollkrav.   
 
Som utgångspunkt för beräkningen av potentiella konsekvenser på grund av respektive 
fluid som byter  grupp på grund av den föreslagna förändringen av 3 § är det lämpligt 
att utgå ifrån tillgänglig information i Echa:s kemikalie - och märkningsregister samt 
REACH -databasen. Följande bedömning görs av kostnadsbesparing för tillverkare av 
behållare .  
 
1. I Echa :s kemikalie - och märkningsregister finns 1840 ämnen med harmoniserad 
klassificering som tillhör fluidgrupp 1a. De 36 akut toxiska ämnena kategori 3 
som byter fluidgrupp utgör 2 % av denna totala mängd.  
2. De ämnen som tas upp i tabell B.10 -11 utgörs av väts kor eller fasta ämnen. 
Ämnena kan därför vara avsedda som innehåll i både behållare för vätskor 
(cisterner) och suspensioner av gaser och fasta ämnen (lågtrycks -gasbehållare).  
3. Mot bakgrund av tillgänglig  besiktningsstatistik uppskattar Arbetsmiljöverket 
att det finns ca 4500 cisterner i Sverige , som om de tillverkats enligt AFS 2005:2 , 
skulle omfattats av konstruktions - och tillverkningskontroll.  
4. Det finns ingen säker siffra för antalet lågtrycksgasbehållare men det uppskattas 
vara lika många som antalet c isterner , det vill säga 4500 stycken.  
5. En tillverknings och konstruktionskontroll uppskattas kosta mellan 20  000 och 
30 000 kronor enligt en samlad bedömning av uppgifter från kontrollorgan . 
6. Livslängden för en behållare antas i genomsnitt vara 25 år. Detta medför att ca 
360 (=(2*4500)/25) behållare  i snitt  tillverkas per år  för att ersätta de uttjänta 
behållarna.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  24 (25) 
 
 
 
 
 
7. Marknaden antas växa med 1 % vilket ger att 90 (=2*4500*0,01) behållare 
nytillverkas per år . 
8. Det finns således skäl att anta att 450 (360+90) behål lare tillverkas per år.  
9. Antalet behållare som innehåller de akut toxiska ämnen som byter fluidgrupp 
från 1a till 2a beräknas vara 2% av 450 det vill säga 9 stycken (=450*0,02).  
10. De 9 behållarna ska multipliceras med kostnaden för konstruktions - och 
tillverk ningskontroll vilket ger till resultat att de minskade kostnaderna för 
tillverkare av behållare blir mellan 180  000 till 270  000 kronor per år . 
 
Anläggningar  
Kravet på anläggningskontroll är knutet till de ingående anordningarnas klassificering. 
Anläggning skontroll krävs om det ingår tryckbärande anordningar som är 
klassificerade kategori II, III eller IV enligt AFS 1999:4 eller anordningar klassificerade 
”G+K” enligt AFS 2005:2.  
 
Arbetsmiljöverket bedömer att det inte blir någon förändrad kostnad för före tagen i 
form av anläggningskontroll. Bedömningen motiveras av följande  
1. Det rör sig om ett fåtal ämnen  som byter från fluidgrupp 1a och 2a (2  % av den 
totala mängden ämnen ).  
2. AFS 1999:4 har redan anpassats till CLP och den påverkan de akut toxiska 
ämnena ha r är redan införd för anordningar tillverkade mot kraven i dessa 
föreskrifter. Anläggningskontrollen skulle således endast bero av en behållare 
”G+K” och där det inte finns någon tryckbärande anordning kategori II eller 
högre.  
3. Majoriteten av  anläggningar i nnehåller endast anordningar tillverkade mot AFS 
1999:4.  
 
Tillkommande kostnader för företagen  - Akut toxicitet  kategori 3  
Arbetsmiljöverket har i samband med denna konsekvensanalys kontrollerat 
klassificering enligt DSD  för de ämnen som tagits upp i tabe ll A.3.10 till EU - 
kommissionens konsekvensutredning . Jämförelsen visar att alla ämnen med akut 
toxicitet – inhalation som tas upp i tabell A.3.10 sedan tidigare tillhört fluidgrupp 1a (de 
har alla riskfras R23).  
 
Sedan 31 maj 2013 finns det i REACH -datab asen ämnen registrerade som tillverkas eller 
importeras i mängder om minst 100 ton per tillverkare/importör och år.  
Arbetsmiljöverket har i samband med denna konsekvensanalys jämfört vilka ämnen 
som registrerats i REACH databasen med de toxiska ämnen i Ech as:s klassificerings - 
och märkningsregister  som klassats som akut toxiska kategori 3. Vid denna jämförelse 
har man inte funnit något registrerat ämne, akut toxiskt kategori 3 ( inhalation ), i 
REACH databasen som byter fluidgrupp från 2a till 1a.  
 
Med samma  resonemang som förs angående minskade kostnader så är bedömningen att 
inga kostnader tillkommer för företagen på grund av de akut toxiska ämnen 
(inhalation), kategori 3.   
KONSEKVENSUTREDNING  
Datum  Vår beteckning  Sid 
2015 -06-08 2014/121293  25 (25) 
 
 
 
 
 
 
 
Antal ej akuttoxiska ämnen me d harmoniserad klassificering som ingår i fluidgrupp 1a 
I fluidgrupp 1a ingår även hälsofarliga ämnen med faroklass  
- Frätande eller irriterande på huden   
- Mutagenitet i könsceller   
- Cancerogenitet   
- Reproduktionstoxicitet   
- Specifik organ toxicitet - upprepad exponering  
 
För att kontrollera om CLP -anpassningen g er några kostnader för företag som tillverkar 
behållare och rörledningar som ska innehålla dessa fluider så har Arbetsmiljöverket 
undersökt vilka ämnen i Echa:s  databas (C&L Inventory) som klassificerats i dessa 
faroklasser/kategorier. De ämnen som på grun d av annan klassificering tillhör 
fluidgrupp 1a har filtrerats bort. I tabell B.13 visas det antal ämnen som tillhör 
fluidgrupp 1a efter filtrering.  
 
Tabell B.12  
Faroklass och kategori som ger ämne som kan byta fluidgrupp  
Faro  Antal 
ämnen  - klass  - kateg ori 
Frätande eller irriterande på huden  1A 44 
Mutagenitet i könsceller  1A och 1B  256 
Cancerogenitet  1A och 1B  667 
Reproduktionstoxicitet  1A och 1B  177 
Specifik organ toxicitet - upprepad 
exponering  1 202 
Källa: Echa  (C&L Inventory)  
 
När Arbetsmiljöv erket kontrollerat hur dessa ämnen klassificerats enligt DSD så har 
myndigheten funnit ett ämne12 som kommer byta fluidgrupp från 2a till 1a. Detta ämne 
bedöms inte användas i någon större omfattning i Sverige.  
 
Arbetsmiljöverkets bedömning är att kostnade rna för företagen inte kommer att öka vid 
övergång till klassificering till CLP för de företag som tillverkar anordningar och 
anläggningar som ska innehålla fluider som finns upptagna i tabell B.12.  
 
                                                      
12 Ämnet i fråga är epoxiconazole (ISO) (2RS,3SR) -3-(2-chlorophenyl) -2-(4-fluorophenyl) -[(1H -1,2,4 -triazol -1-
yl)me thyl]oxirane