Český metrologický institut  
 
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
Manažerské shrnutí pro EK ( není součástí tohoto právního předpisu ) 
Optické radiometry  pro spektrální oblast 400  nm až 2  800 nm a měření vyzařování v rozsahu 
10 3 W/m2 až 102 W/m2 jsou v  ČR uváděny na trh a do provozu jako stanovená měřidla se schválením 
typu a prvotním ověřením podle zákona č. 505/1990  Sb., o  metrologii , ve znění pozdějších předpisů . 
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je národní metrologická regulace schvalováním typu 
a ověřováním měřidel pro měření osvětleno sti. 
Tento předpis nastavu je požadovanou metrologickou úroveň pro uznávání cert ifikátů o schválení typu 
a ověření měřidla proved ených v  zahraničí.  
(Konec manažerského shrnutí.)  
 
 
 
 Č.j.: 0313/00 1/15/Pos. 
 Vyřizuje: Ing. Miroslav P ospíšil  
 Telefon: 545  555 135, -131 
 
 
 
Český metrol ogický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovov á-
ní metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek  při schval o-
vání typu a při ověřování stanoveného měřidla dle §  14 odst.  1 zákona č. 505/1990  Sb., o metrologii, 
ve znění pozdějších předpisů  (dále jen „zákona o metrologii“) , a dle ustanovení § 172 a následujících  
zákona č.  500/2004  Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů  (dále jen „SprŘ“) , zahájil z moci 
úřední  dne 15. 5. 201 5 správní řízení dle § 46 SprŘ , a na základě podkladů vydává to to: 
 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É  P O V  A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C046-15 
č.j. 0313/00 1/15/Pos., 
 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na st anovená měřidla , včetně zkouše k 
při schvalování typu a při ověřování  stanov ených měřidel : 
„optické radiometry pro spektrální oblast 400  nm až 2  800 nm a měření vyzařování  
v rozsahu 10-3 W · m-2 až 102 W · m-2“ Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
2 1   Základní  pojmy  
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice  podle VIM  a VIML1) a dále uvedené 
termíny a definice . 
1.1 
optický radiometr   
měřicí  přístroj pro měření veličin charakterizující ch optické zář ení 
1.2 
širokopásmov ý radiometr   
radiometr pro měření energetických a výkonových vlastností optického záření v  celém měřicím  rozsa-
hu od 3  × 1011 Hz d o 3 × 1016 Hz, což  odpovídá vlnovým délkám od 1 × 10-8 m do 1 × 10-4 m zahrn u-
jícím  ultrafialov é (UV), viditeln é a infrače rvené (IČ) záření  
1.3 
filtrovan ý (integrální) radiometr   
radiometr , který  má relativní spektrální responzivitu  přizpůsobenu účinné mu (aktinické mu) spe ktru 
konkrétních vlastností ; přizpůsobení relativní spektrální respon zivity může být  realizováno vhodným 
optickým filtrováním dopadajícího záření  
1.4 
UV radiometr   
radiometr pro měření energetických a výko nových vlastností optického záření v  rozsahu od 
7,5 × 1014 Hz d o 4 × 1014 Hz, což  odpovídá vlnovým délkám od 1 × 10-9 m do 4 × 10-7 m ve spodní 
části světelného spektra (pod fialovou ba rvou) 
1.5   Základní charakteristiky optických radiome trů 
1.5.1  
responz ivita  R  
poměr energie optického záření na vstupu detektoru  k měřitelnému signálu na jeho v ýstupu:  
XYR
 
kde je 
X  energie optického záření na vstupu detektoru , 
Y  měřiteln ý signál na jeho v ýstupu detektoru  
POZNÁMKA    Pojem respon zivita vystihuje specifikum op tických radiometrů a nahrazuje pojem citlivost, která 
je obe cným pojmem metrologie.  
1.5.2  
spektrální (monochromatická) responzivita  R(λ)  
je definována vztahem:  



 

XY
dXdY
dXdY
dXdYR )()()(
 
kde je 
X(λ)  záření v  spektrálním intervalu 0 až λ a jeho derivace je spektrální koncentrací zářivé ene rgie, 
                                                      
1)   Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM) a Mezinárodní 
slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku techn ické harmonizace „Terminologie 
v oblasti metrologie“ veře jně dostupného na www.unmz.cz.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
3 Y(λ)  signál v  spektrálním intervalu 0 až λ a jeho derivace j e signál  spektrální koncentrací zářivé 
 energie  
Přizpůsobení relativní spektrální respon zivity filtrovaného (integrálního) radiometru je často realiz o-
váno vhodným opti ckým filtrováním dopadajícího záření.  
1.5.3  
relativní spektrální responzivity  r(λ)  
pro danou vlnovou délku 
0  je definov ána jako  
)()(
0RRr
 
kde 
0 je vztažná vlnová délka  
POZNÁMKA    V přípa dě nelineárních detektorů je relativní spektrální responzivita  definována jako poměr 
spektrálních responzivit  náležících konstantní hodnotě signálu Y(λ) v celém uvažovaném spektrálním rozsahu.  
1.5.4  
linearita  
vlastnost detektoru, na jejímž základě je výstu pní veličina přímo úměrná vstupní veličině ; odchylky od 
linearity , tj. nelinearita v  daném rozsahu vstupní veličiny s  maximální hodnot ou Xmax je popsána ch a-
rakteristickou funkcí : 
 1max
maxXX
YYYfL
 
kde je 
Ymax maximální hodnota signál u na výstupu dete ktoru resp. radiometru  Y,  
Xmax maximální hodnota vstupní veličin y X 
POZNÁMKA    Pokud je detektor charakterizován několika rozsahy s  rozdílnými charakteristikami nelinearity, 
než je nelinearita celého rozsahu, je uvažována charakteristika s  maximální hodn otou. 
1.5.5  
aktinita a(Z)  
citlivost integrální respon zivity na změnu spektrálního složení vstupní veličiny S(λ) 










d r Sd S
d Sd r S
Za
NN
ZZ
 
kde je 
r(λ)  relativní respon zivita,  
N resp. Z  spektrální složení záření referenčního resp.  neznámého zdroje  
1.5.6 
kvantová účinnost η  
poměr elementárních dějů podílejících se na výstupním signálu k  počtu d opadajících fotonů  
U fotoelektrických detektor ů, jejichž výstupním signálem je elektrický proud, je kvantová úči nnost pro 
danou vlnovou délku  vypočítána ze spektráln í respon zivity jako : 

qch R
 
kde je 
h  Planckova konstanta ,  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
4 c  rychlost světla ve vakuu ,  
q  elementární náboj.  
POZNÁMKA    Pokud je kvantová účinnost vztáhnuta k  dopadajícím fotonům, pak jde o externí kvantové úči n-
nosti η (λ). V případě, ž e vztažnou hodnotou je počet fotonů, jež jsou detektorem absorbovány, jde o interní 
kvantové účinnosti ηt (λ). 
1.5.12  
doplňkové charakteristiky optických radiometrů   
optické r adiometry jsou ve  smyslu obecné definice respon zivity dále charakterizován y další mi par a-
metry, které ovlivňují  její ho dnotu:  
– vliv teploty ,  
– směrová citlivost ,  
– polarizační  citlivost  
1.6   specifické charakteristiky filtrovaných (integrálních) radiome trů 
Filtrované (integrální) radiometry vzhledem k definici  1.2 jsou popisovány následuj ícími charakteri s-
tikami . 
1.6.1  
relativní spektrální responzivita  S*(λ)  
je dána relativní spektrální váhovou funkc í s(λ)u a specifikována v  celém spektrálním rozsahu před e-
psané spektrální váhové fun kce, která by měla být tabelována optimálně s  krokem 1  nm 
V případě, že spektrální krok je větší, je nutné volit vhodnou matematickou formu interpolace. Poro v-
nání aktuální a požadované funkce při zohlednění spektrální charakteristiky zdroje použitého při ka-
libraci vyjadřuje normalizovaná relativní spektrální responzivita 




s
d s Sd s S
S
ku k





0,0,
 
kde je 
Sλ,k  spektrální rozdělení energie v  spektru k alibračního zdroje,  
s(λ)u  spektrální váhová funkce charakterizuj ící účinek záření,  
s(λ) relativn í spektrální responzivita  detekt oru. 
1.6.2  
spektrální korekční koeficie nt   
koriguje nepřizpůsobení relativní spektrální respon zivity používan ého detektoru k  předepsané váhové 
funkci  
V případě, že je známé spektrální rozdělení energie ve  spektru kalibračního a měřeného zdroje, rel a-
tivní responzivita  je definována jako  










0,0,
0,0,




d s Sd s S
d s Sd s S
Za
u ZZ
ku k
 
kde je 
Sλ,k  spektrální rozdělení energie u kalibračn ího zdroje,  
Sλ,Z  spektrální rozd ělení energie u zdroje v  dané aplikaci , 
s(λ)u  spektrální váhová funk ce účinku , Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
5 s(λ) relativní spektrální responzivita  detekt oru. 
Měření zdroje Z proved ené radiometrem, který byl kalibrován za pomoci zdroje K, může být korig o-
váno a korigovaná hodnota je  
ZaYYZ
 
kde je 
YZ  hodnota měřená pro zdroj ,  
Z a a(Z)  relativní respon zivita a její převrác ená hodnota ,  
1/a(Z)  spektrální korekční ko eficient.  
1.7 
základní chyba (měřicího přístroje)   
chyba měření měřicího přístroje s digitální ind ikací určená za referenčních podmínek před zahájením 
zkoušek elektr omagnetické kompatibility (EMC)   
1.8 
závažná chyba (při zkouškách EMC)   
stav zjištěný při zk ouškách EMC v  případě, kdy roz díl mezi chybou měření zjiště nou při zkouškách 
EMC a základní chybou (měřicího přístroje) je větší než  1/3 největší dovolené chyby optického radi o-
metru  s digitální ind ikací 
2   Metrologické  požadavky  
2.1   Pracovní podm ínky  
Pracovní podmínky stanoví výrobce optického rad iometru . 
2.2   Měřicí rozsah  
Širokopásmové radiometry mají měřicí rozsah optického záření od 3  × 1011 Hz do 3  × 1016 Hz. 
UV radiometry mají měřicí rozsah optického záření od 7,5  × 1014 Hz do 1,5 × 1015 Hz. To od povídá 
vlnovým délkám 2 × 10-7 až 4 × 10-7m. 
Filtrované (integrální) radiometry mají různou šířku měřicí ho rozsahu, podle konkrétního akt inického 
spektra radi ometru.  
2.3   Přesnost  
Požadavky na přesnost optick ých radiometr ů stanoví výrobce podle jejich kon krétní apl ikace popř . 
specifické aktinické fun kce. 
2.4   Spektrální responzivit a 
2.4.1    Výrobce musí specifikovat  spektrální respo nzivitu v  celém měř icím rozsahu.  
2.4.2    Je-li širokopásmový radiometr založen na aplikaci fotoelektrických detektorů, jejich ž výstu p-
ním signálem je elektrický proud, lze spektrální respon zivitu radiometru kvantifikovat jako kvant ovou 
účinnost pro danou vlnovou délku  vypočítan ou ze spektrá lní respon zivity. 
2.4.3   Výrobce musí pro filtrované radiometry specifikovat  přizpůsoben í spektrální respon zivity s(λ) 
příslušné relativní spektrální váhové funkci s(λ)u v celém měř icím rozs ahu. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
6 Tato respon zivita musí být specifikována v  celém spektrálním rozsahu předepsané spe ktrální váhové 
funkce, která by měla být tabelována optimálně s  krokem 1  nm. V  případě, že spektrální krok je větší, 
je nutné volit vhodnou matematickou formu i nterpolace . 
Nepřizpůsobení relativní spektrální respon zivity p oužívaného detektoru k  předepsané váhové funkci je 
možné kvantifikovat ve formě normalizované spektr ální respon zivity nebo ve formě spektrálního k o-
rekčního koeficientu.  
2.4.4   U integrálního filtrovaného radiometru musí v ýrobce specifikovat  přizpůsobení r elativní spek-
trální respon zivity s(λ) radiometru příslušné relativní spektrální váhové funkci .  
2.4.5   Výrobce musí specifikovat  aktinitu širok opásmového radiometru vzhledem k  referenčnímu 
zdroji záření  pro případ deklarovaného použití pro měření specifických zdrojů z áření. 
2.4.6   V případě deklarovaného použití optického radiometru  pro měření optickéh o záření na diskré t-
ních hodnotách vlnových délek (např. laserový radiometr), může mít radiometr  stanovenu spektrální 
respon zivitu pouze pro tyto konkrétní vlnové dé lky. 
2.5   Linearita   
Výrobce musí specifikovat  linearitu  optického radiometru  ve specifikov aném měřicím rozsahu.  
POZNÁMKA    V případě použití optického radiometru pro měření signálů proměnných v  čase musí v ýrobce 
stanovit i dob u odezvy a frekvenční rozsah.  
2.6   Doplňkové charakteristiky  
2.6.1    Teplotní závislost   
Výrobce musí specifikovat tep lotní závislost m ěřidla.  
Měření teplotní závislosti se  provádí , pokud výrobce  nestanoví jinak, porovnáním  údaje optického 
radiometru  při teplotě 23  °C a teplotě 35  °C. 
2.6.2   Směrová responz ivita  
Výrobce musí specifikovat směrovou  citlivost optického rad iometru . 
Měří  se rozdíl údaje optického radiometru při dopadu záření pod úhlem  β a hodnotou naměřenou při 
kolmém dopadu vynás obenou hodnotou cos β.  
POZNÁMKA    Při ověř ování  optických radiometr ů se používá vždy kolmý dopad, a proto se vliv směrové ch y-
by ne uplatňuje. V  praxi však může světlo na aktivní plochu čidla optického radiometru dop adat pod různými 
úhly a  proto je nutno tento vliv kvantif ikovat.   
2.6.3   Polarizační respon zivita  
Pokud je radiometr ozařován lineárně polarizovaným zářením a azimutální úhel polarizace se mění, pol a-
rizačně citlivý detektor vykazuje změnu signálu Y v souladu s  touto změnou azimutálního úhlu polariz a-
ce. Pokud se určí maximální a minimální hodnot a signálu Y, potom pol arizační citlivost je dána :  

min maxmin max
Y YY Y

 
kde ε je úhel dopadu záření na detektor.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
7 3   Technické požadavky  
3.1   Všeobecně   
Základními částmi optického radiometru jsou detektor optického záření a převodník , kter ý převádí 
signál detektoru na měřenou veličinu charakterizující záření dopadající na de tektor. 
Optické radiometry musí mít pevnou konstrukci a musí být v yrobeny z  materiálů odpovídající stability 
a pevnosti, aby bez poruchy činnosti a nežádoucích časových změn svých metrologi ckých parametrů 
odolávaly běžným podmínkám použití a pr ostředí, jimž jso u vystaveny.  
Na zvyšování měřicí ho rozsahu optických radiometrů je možné použít nástavce s  kalibrovanými š e-
dými filtry nebo opticko -mechanickými clonami, které se nasadí na detektorovou část radiom etrů. 
Vlnový  rozsah optického radiometru musí být dekl arovaný. 
Optický radiometr musí po dobu alespoň 10 min odolat  bez poškození 100% překročení  měřicí ho ro z-
sahu a trval e 20% překročení  měřicí ho rozsahu.  
3.2   Detektor optického záření   
Konstrukční provedení detektoru  musí splňovat tyto požadavky:  
– snadné a stabil ní upevnění při měření (upe vňovací závit nebo rovin ná plocha ), 
– musí být opatřeny ochranným krytem (pro ochranu opticky aktivní plochy před mechanickým 
poškozením) , 
– neodstranitelná značka orientace detektoru (jen u polarizačně závislých senzorů ), 
– indikace f unkce temperace detektoru , 
– přívodní šňůra detektoru , pokud jí je vybaven,  nesmí bránit prostorové manipulaci s  detekt o-
rem při měření , 
– snadné upevnění nástavce s  kalibrovanými šedými filtry nebo opticko -mechanickými clon ami 
(při potřebném zvyšování měřicí ho rozsahu optických radiometrů ). 
3.3  Indikační zařízení  
Digitální indikační zařízení musí mít k optickému detektoru odpovídající rozlišitelnost. Výška číslic 
musí být větší než 4  mm. Indikační zařízení  musí umo žnit nastavení nuly . 
3.4   Přídavná zařízení  
Přídavná zařízení optických radiometrů jsou t ato: 
– speciální optické filtry upravující aktinitu d etektoru , 
– optické clony ,  
– stabilní termočlánky upravující pracovní tepl otu detektoru ,  
– speciální zdroje světla s  potřebnými stabilními zdroji n apájení , 
– záznamov é zařízením pro dlouhodobá měření v e spojité (analogové) nebo digitální fo rmě, 
– standar dní datov é rozhraním pro další zpracování naměřených hodnot .  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
8 3.5   Software  
K optický m radiometrů m s datovým rozhraním musí výrobce dodat  k měřidlu  program pro vyhodn o-
cení dat na PC. Software musí být zabezpečen před náhodným nebo úmyslným ovlivněním případně 
poškoz ením a musí odpovídat návodovému  dokumentu WELMEC 7.22). 
3.6   Napájení  
Optické radiometry mohou  být napájeny ze sítě pomocí adaptéru nebo z  nezávislého zdroje.  Napájení 
ze sítě musí být realizováno střídavým napětím UN v mezích UN – 15 % a UN + 10 %, kde UN je jm e-
novité napájecí napětí specifikované výrobcem měřidla s  kmitočtem fN  2 %. 
Pro referenční účely se použije napětí UN ± 2 % a kmitočet fN  0,4 %. 
Nezá vislý napájecí zdroj (baterie) musí být definován ve specifikaci výrobce . Indikační zařízení  optic-
kého radiometru m usí signalizovat potřebu nového nabití takového zdroje  nebo jeho výměny 
a zablok ovat se nebo vypnout při poklesu zdrojového napětí pod mez st anovenou výro bcem.  
U bateriových optických radiometrů  musí být mo žnost indikace stavu baterie.   
3.7   Odolnost proti vlivům vnějšího pr ostředí  
3.7.1   Mezní teploty  
Optický radiometr a všechny  jeho části musí odolat bez poškození a bez zhoršení metrologick ých 
vlastností mezním teplotám  –30 °C a +70  °C. 
3.7.2   Stupeň ochrany krytem  
Stupeň ochrany krytem musí být  u optických radiometrů m inimálně IP 40  nebo lepší.  Výjimku tvoří 
měřidla určen á k lab oratorním měřením, s  důrazem na  přesnost . 
3.8   Elektromagneti cká kompatibilita  (EMC)  
Optické radiometry nesmí být ovlivněny elektrickým ani ele ktromagnetickým rušením, nebo na ně 
musí definovaným způsobem reagovat (například ohláš ením chyby, zablokováním měření a podobně). 
Nesmí ani vyzařovat nežádoucí elektromagn etické pole.  
Pro všechny optické radiometry je definována třída elektroma gnetického prostředí E1 (tj. prostředí 
obytných či obchodních prostor nebo prostředí provozů lehkého pr ůmyslu).  
3.9   Odolnost proti neoprávněné manipulaci  
Optické radiometry nesmí  mít vlastnosti, které by usnadňovaly podvodné použití, přičemž možnosti 
jejich neúmyslného chybného použití musí být minimální. Komponenty, které už ivatel nesmí rozebírat 
nebo justovat, musí být proti takovým činnostem z abezpečeny.  
Nastavovací prvky radiometru  musí být zajištěny tak, aby při běžné manipulaci nemohlo dojít ke zm ě-
ně nastavení bez pošk ození úředních značek.   
4   Značení měřidla  
4.1   Všeobecně  
Veškeré nápisy a značky musí být za běžných podmínek snadno viditelné, čitelné  a nesmazate lné.  
Každý opt ický radiometr by měl být opatřen minimálně těmito údaji: 
– název výrobce , 
                                                      
2)   WELMEC 7.2 Software Guide; veřejně dostupný na www.welmec. org Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
9 – označení typu, 
– výrobní  číslo měřidla i detektoru , jsou -li odním atelná ,  
– měřicí rozsahy a použitá měřicí jednotka , 
– elektrické napájení ,  
– značka schválení typu . 
4.2   Označení úředními značkami  
Na měřidle m usí být konstrukčně připravena vhodná místa pro umístění značky schválení typu a úře d-
ní značky (úředních značek)  splňující následující pož adavky:  
– značení je umístěno na neodděliteln é součást i měřidla,  
– nezakrývá jiná značení na měřidle,   
– místo, kde nemůže být štítek poškozen bě žným užíváním přístroje . 
Je-li optický radiometr  vybaven otvorem pro přístup k  justačním prvkům ovlivňující m základní par a-
metry měřidla , musí existovat možnost překrytí tohoto otvoru přelepením značkou . Stejně tak musí 
existovat možnost překrytí přelepením značkou pro minimálně jeden šroub krytu přístroje, po jehož 
sejmutí je možný přístup k  justačním prvkům.   
5   Schvalování typu měřidla  
5.1   Všeobecně  
Proces schvalování typu se skládá z  následujících zkoušek : 
– vnější prohlídka ,  
– předběžná funkční zkouška , 
– zkouška přesnosti , 
– zkouška linearity , 
– zkouška spektrální  respon zivity, 
– zkouška  teplotní závislosti , 
– zkouška  směrové závislosti , 
– zkoušky odolnosti proti vnějším vlivům:  
– zkouška odolnosti proti mezním teplotám , 
– zkou ška ochrany proti průsaku vody a c izím částicím (stupeň ochrany krytem) , 
– zkoušky odolnosti proti mezním hodnotám napájecího napětí:  
– zkouška odolnosti proti mezním hodnotám střídavého napájecího napětí , 
– zkouška odolnosti proti změnám kmitočtu střídavého nap ětí, 
– zkouška odolnosti proti mezním hodnotám stejn osměrného napájecího napětí , 
– zkoušky elektromagnetické kompatibility  (EMC) : 
– zkouška odolnosti proti vyzařovanému v ysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli , 
– zkouška odolnosti proti elektrostatickému výboji . Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
10 5.2   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce optického radiometru  se posuz uje: 
– úplnost předepsané technické dokumentace , 
– shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu uvedenými v  článc ích 2, 3 a 4 , 
– úplnost a stav optického radiometru podle předepsané technické dokumentace , 
– shodnost verze software optického radiometru s  verzí specifikovanou výrobcem.  
5.3   Předběžná funkční zkouška   
Optický radiometr musí  být umístěn do teplotně stabiliz ované laboratoře dostatečně dlouhou dobu 
před měřením z  důvodu vyrovnání tepl oty. 
Detektor optického záření se upevní do držáku v  optické nule a indikační zařízení  se umístí do před e-
psané polohy.  
V nezatemněné radiometrické laboratoři  se provede zběžná kon trola funkce optického radiometru 
měřením světelného  pozadí v  prostředí laboratoře.  
Po zatemnění detektoru  se zkontroluje, případně nastaví nulová indikace měřidla . 
5.4   Zkouška přesnosti  
5.4.1   Požadavky na zkušební zařízení  
Při zkouškách optických rad iometrů jsou potřebn á následující měřidla  se zajištěnou metrologickou 
návazností  a další pomů cky 
– etalony spektrální respon zivity – etalonové detektory s  kalibrovanými hodnotami spektrální 
responzivity  a linearity , 
– optická sestava dvojitého monochromátoru s  vhodným zdrojem světla pokrývajícím daný 
spektrální rozsah. M onochromátor musí mít nastavitelnou šířku vstupních a výstupních štěrbin 
s možností nastavení spektrálního rozlišení (1 až 15) nm. Stupnice vlnových délek m o-
nochromátoru musí být kalibrovaná s  maximální rozšířenou nejistotou ±0,2 nm v  celém uv a-
žovaném spektrálním rozsahu (pro k = 2). Stupeň potlačení vlivu rozptýleného světla na spek-
trální responzivity  nesmí přesáhnout ho dnotu 1  × 10-4 relativně , 
– reflexní nebo transmisní optická zobrazovací sesta va zajišťující tvarování výstupního svazku 
záření monochr omátoru,  
– otočný stolek s  úhloměrnou stupnicí s  hodnotou dílku 1°. Stolek musí umožňovat upevnění 
detektorové hlavy radiometru pro  zkoušky úhlové citlivosti,  
– teploměr s  měřicím rozsahem (15  – 40) °C, 
– měřič foto -proudu (nanoampérmetr nebo převodník proudu na napětí) s  citlivostí a vstupní 
impedancí přizpůsobenou parametrům et alonových detektorů spektrální respon zivity. 
5.4.2   Montáž měřicí  sestavy - aparatury  
Provede se sestavení měřicí ch i měřených př ístrojů tak, aby byly splněny podmínky uvedené v  kapit o-
le 2. Přitom se dbá na takové umístění aktivních prvků (čidel), aby nedošlo během celého měření 
ke změně jejich vzájemné polohy (prostorového umístění). Vlastní m ěření optických radiometrů se 
provádí p omocí referenčního radiometru na dvojitém monochromátoru  s vhodným zdrojem světla 
pokrývajícím daný spektrální rozsah. M onochromátor slouží jako laditelný zdroj kvazi -
monochromatického záření. Optické záření o zvolené vlnové délce je formou optického svazk u stříd a-
vě aplikován o na aktivní plochu ověřovaného optického radiometru a etalonového radiometru. M o-Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
11 nochromátorová aparatura se skládá z  monochromátoru, vhodného zdroje světla, opto -mechanické 
měřicí sestavy umístěné ve světlotěsném krytí na výstupní stra ně monochromátoru, měř icích a řídicích 
přístrojů a počítače s  příslušným softwarovým, vybavením. Systém je doplněn monitorem okolní te p-
loty s  automatickým ukládáním hodnot během měření. Celý systém je plně automatiz ován pro časově 
náročné úlohy s  trváním n ěkolika hodin.  
5.4.3   Zkouš ení přesnosti   
Zkouš ení přesnosti  optického radiometru se provádí vzájemným porovnáním signálů referen čního 
a zkoušeného  detektoru. Do měřicího svazku se střídavě vkládají etalonový a poté zkoušený  detektor. 
Pro oba detektory s e zaznamenávají úrovně výstupního signálu při dopadu optického svazku a po jeho 
zaclonění. Pro celý proces měření se využívá řídicí software aparatury, který provede autom atické 
měření a uložení naměřených výsle dků. 
Chyby měření při zkoušce nesmí překročit  největší dovolené chyby specifikované výrobcem . 
5.5   Zkoušk a linearity  
Zkouška  linearity optických radiometrů se provádí metodou superpozice  v rozsahu výkonu specifik o-
vaným výrobcem . Případně  lze provést zkoušku  přímým porovnáním s  etalonovým detektorem  linear i-
ty na několika definovaných úrovních optického výk onu.  
Chyby měření při zkoušce nesmí překročit největší dovolené chyby specifikované výrobcem.  
5.6   Zkouška  spektrální  respon zivity  
Zkouška  respon zivity ověřovaného optického rad iometru se provede  na sestavě popsané v  článku 5.4.3  
podle vztahu pops aného v  článku 1.5.1.  
Následně se stanoví korekční součinitel jako poměr mezi hodnotou výkonu naměřenou etalonovým 
optickým radiometrem Pref a hodnotou naměřenou zkoušeným  radiometrem  PDUT. 
DUTref
PPCF
 
Vynásobením hodnoty naměřené zkoušeným  měřidlem  korekčním koeficientem se získá její korig o-
vaná hodnot a. 
Chyby měření při zkoušce nesmí překročit největší dovolené chyby specifikované výrobcem . 
5.7   Zkouška  teplotní závislosti  
Detektor optickéh o záření (snímač ) se umístí do vhodné klimatické komory umíst ěné na posuvn ém 
vozík u v světlotěsné komoře . Při teplotě 23 °C se do uzavřené světlotěsné komory pustí paprsek 
z monochromátoru  (odpovídajícího zdroje záření ) a změří se hodnoty signálu dete ktoru. 
Poté se teplota v  klimatické komoře zvýší na 35  °C a po době 30 min ustálení se opět pustí p aprsek 
z monochromátoru  na detektor v  světlotěsné komoře . Chyby měření při zkoušce nesmí překročit ne j-
větší dovolené chyby specifikované výrobcem . 
5.8   Měření sm ěrové závislosti optického radiom etru 
Při této zkoušce je snímač připevn ěn na otočn ém stolk u na posuvn ém vozík u ve světlotěsné komoře . 
Snímač se na staví tak , aby osa otočného  stolku procház ela středem citlivé plochy snímače a byla kol-
má na optickou osu fot ometrické lavice. Směrová závislost se měří v  rozsahu od 5° do 85° s  krokem 
5°, resp. menším  podle požadavků výrobce.  
Směrovou závislost je možné měřit dvěma  způsoby:  
– při konstantní vzdálenosti  detektoru od zdroje záření  se provede kompletní  měření směrov é 
závislosti  pootáčením snímače , Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
12 – při konstantním úhlu  β se nastavují konkrétní hodnoty intenzity zdroje změnou apertury (clo-
ny) v optické cestě . 
POZNÁMKA    Měření př i konstantní vzdálenosti je jednodušší, ale uplatňují se při něm chyby linearity radio-
metri cké stupnice  detektoru optického záření . Měření při proměnné intenzitě zdroje eliminuje vliv nelinearity 
radiometrické stupnice  na prováděná měření.  
Chyby měření při zkoušce nesmí překročit největší dovolené chyby specifikované výrobcem . 
5.9   Zkouška odo lnosti proti mezním teplotám  
Kompletní optický radiometr ve  vypnutém stavu musí být umí stěn v klimati cké komoře po dobu tří 
hodin při mezních teplotách –30 °C a +70  °C a při rychlosti změny teploty 1  °C/min při přechodu 
z jedné mezní teploty na druhou. Pr ovede se 5 cy klů. 
Bezprostředně po ukončení zkoušky se kontrolují změny vzhl edu. Měřidlo nesmí změnit svůj vzhled, 
materiál a povrch nesmí být popraskaný, s  puchýři nebo se změněnou barvou.  
Po uplynutí dvou hodin od ukončení zkoušky musí být optický radio metr plně funkční bez změn 
vlastností deklarovaných výrobcem.  
5.10   Zkouška ochrany proti průsaku vody a c izím částicím (stupeň ochrany krytem)  
Při zkoušce se přezkouší, zda měřidlo odpovídá specifikovan ému stupni ochrany podle článku 3.7. 2. 
POZNÁMKA    Krytem se rozumí kryt přístroje v pracovní poloze, tj. včetně konektorů (s možnými závěry, 
těsnění m nebo jiným příslušenstvím ). 
5.11   Zkouška odolnosti proti mezním hodnotám napájecího napětí  
5.11.1   Zkouška odolnosti proti mezním hodnotám střídavého napáj ecího napětí  
Odolnost proti mezním hodnotám střídavého napájecího napětí se zkouší na optickém radiometru  
v zapnutém stavu při mezních hodnotách napětí UN – 15 % a UN + 10 %, kde UN je jmenovité nap ájecí 
napětí specifikované výrobcem měřidla. Pokud je nap ájecí napětí určeno v  rozsahu hodnot jmenovit é-
ho napětí, pak je zkouška provedena na nejnižším a nejvyšším napětí rozsahu.  
Chyby měření při mezních hodnotách napájecího napětí nesmí překročit největší dovolené chyby spe-
cifikované výrobcem . 
5.11.2   Zkoušk a odolnosti proti změnám kmitočtu střídavého napětí  
Odolnost proti změnám kmitočtu napájecího napětí se zkouší na optickém radiometru  v zapnutém 
stavu při mezních kmitočtech fN ± 2 %, kde fN je jmenovitý kmitočet napáj ecího napětí.  
Chyby měření při mezníc h hodnotách kmitočtu napájecího n apětí nesmí překročit největší dovolené 
chyby specifikované výrobcem . 
5.11.3   Zkouška odolnosti proti mezním hodnotám stejn osměrného napájecího napětí  
Odolnost proti mezním hodnotám stejnosměrného napájecího napětí se zko uší na optickém radiom etru 
v zapnutém stavu  při mezních hodnotách napětí Umin a Umax, kde Umin a Umax jsou mezní hodnoty n a-
pájecího napětí specifikované výrobcem m ěřidla.  
Chyby měření při mezních hodnotách kmitočtu napájecího n apětí nesmí překročit největ ší dovolené 
chyby  specifikované výrobcem . 
5.12  Zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC)  
5.12.1   Odolnost proti elektrostatickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na  optickém radiometru  v zapnutém stavu přednos t-
ně napětím ±6 kV pro kontaktní výboj a ±8 kV pro výboj vzduchem, pokud nelze použít kontaktní Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
13 výboj. Výboje se aplikují na kryt optického radiometru  a do vazebních desek v  blízkosti optického 
radiometru . 
Při této zkoušce musí optický radiometr  vykazovat  normální funkci v  mezích největší dovolené chyby 
specifikované výrobcem  nebo musí zjistit závažnou chybu a reagovat na ni definovaným zp ůsobem.  
5.12.2   Odolnost proti vyzařovanému vys okofrekvenčnímu elektromagnetickému poli  
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu e lektromagnetickému poli se zkouší na optických 
radiometrech  v zapnutém stavu v  těchto kmitočtových pásmech a při těchto intenzitách zk ušebního 
pole:  
– kmitočet 80  MHz až 800  MHz, intenzita 3  V/m, 
– kmitočet 800  MHz až 960  MHz, intenzita 10  V/m, 
– kmitočet 960  MHz až 1  400 MHz, intenzita 3  V/m, 
– kmitočet 1  400 MHz až 2  000 MHz, intenzita 10  V/m.  
Uvedené hodnoty intenzity zkušebního pole platí pro měření bez modulace. Zkušební pole je amplit u-
dově modulováno s  hloubkou 80  %, modulační signál má sinusový průběh s  modu lačním kmitočtem 
1 kHz. Kmitočtový krok při rozmítání kmitočtu zkušebního pole je nejvýše 1  %. Doba prodlevy na 
každém kmitočtu nesmí být kratší než doba nezbytná pro odzkoušení teploměru včetně jeho schopno s-
ti reagovat na rušení. V  žádném případě však nes mí být kratší než  0,5 s. Zkušební pole se aplikuje na 
všechny strany krytu přístroje optického radiometru . 
Při této zkoušce musí optický radiometr  teploměr vykazovat normální funkci v  mezích největší dov o-
lené chyby deklarované výrobcem , nebo musí zjistit z ávažnou chybu a reagovat na ni definovaným 
způsobem.  
6   Prvotní ověření  
6.1   Všeobecně  
Proces prvotního ověřování se skládá z  následujících zkoušek : 
– vizuální prohlídka ,  
– předběžná funkční zkouška , 
– zkouška přesnosti , 
– zkouška linearity , 
– zkouška  spektrální respon zivity. 
6.2   Vizuální prohlídka  
Při vizuální  prohlídce se kontroluje, zda se optický radiometr  předložený k  ověření shoduje , včetně 
verze software, se schv áleným typem. Pozornost musí být věnována kontrole správnosti označení ve 
smyslu člá nku 4.1 a jeho čitelnosti.  
Dále se kontroluje, zda  optický radiometr  není mechanicky p oškozen a zda u optického radiometru  
s elektronickým displ ejem jsou po připojení do sítě viditelné všechny znaky  na displeji.  
Optické radiometry, které se neshodují se schvál eným typem  a poškozené optické radiometry  se dále 
nezkouší .  
6.3   Předběžná funkční zkouška  
Předběžná funkční zkouška se provede podle článku 5.3.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
14 6.4   Zkouška přesnosti  
Zkoušk a přesnosti se provede podle článku 5. 4. 
6.5   Zkouška  linearity  
Zkouška  linearit y ověřovaného  optického radiometru  se prov ede podle člá nku 5. 5. 
5.6   Zkouška  spektrální respon zivity  
Zkouška  spektrální respon zivity ověřovaného optického radi ometru  se prov ede podle článku 5. 6. 
7   Následné ověření  
Postup následného ověření je shodný s  postupem při prvotním ověřování dle kapitoly  6.  
8   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologi ckých a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opa tření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezináro d-
ních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tec h-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s  přiřazením 
k příslušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně dostupným způs o-
bem (na webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považ uje, v  rozsahu a za podmínek stanov e-
ných opatřením obecné povahy, za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se 
tyto normy nebo jejich části vztahují.  
 
 
II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í   
ČMI vydává podle §  14 odst.  1 písmeno j) zákona o metrologi i k provedení §  6 odst.  1, § 9 odst. 1, §  9 
odst. 9 a  § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrol o-
gické a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování 
těchto stanovený ch měřidel.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v  příloze Druhový seznam stan ovených měřidel 
pod položkou 5.1.1 optické radiometry pro spektr ální o blast 400 nm až 2  800 nm a měření vyzařování 
v rozsahu 10-3 W · m-2 až 102 W · m-2 mezi měřidla podléhající schvalování typu a ověřování  stanov e-
ných měř idel. 
ČMI tedy k  provedení § 6 odst.  1, § 9 odst. 1, § 9 odst. 9 a § 11a odst. 3 zákona o metrolog ii pro tento 
konkrétní druh měřid el „optické radiometry pro spektrální oblast 400 nm až 2  800 nm a měření vyz a-
řování v rozsahu 10-3 W · m-2 až 102 W · m-2“ vydává toto opatření obecné povahy, kterým se stanov u-
jí metrologické a technické pož adavky pro optic ké radiometry pro spektrální oblast 400 nm až 2  800 
nm a měření vyzařování v rozsahu 10-3 W · m-2 až 102 W · m-2 a zkoušky  při schval ování typu a  při 
ověřování těchto stanovených měř idel. 
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směr nicí Evropského parlamentu 
a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a tec h-
nických předpisů a předpisů pro služby  informační společnosti, v platném znění.  
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C046-15 
15 III. 
P O U Č E N Í  
Proti opatření obecné povahy nel ze podat opravný prostředek §  173 odst.2 SprŘ.  
Dle ustanovení §  172 odst.  5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad.  
Soulad opatření obecné povahy s  právními předpisy lze posoudit v  přezkumném řízení dle ust. §  94 až 
§ 96 SprŘ . Účastník může dát podnět k  provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán n eshledá důvody k  zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s  uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Us nesení o  zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. §  174 odst. 2 SprŘ  vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy.  
 
 
IV. 
Ú Č I N N O S  T 
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem ode dne jeho uveřejnění  (§ 24d zák ona 
o metrologii).  
 
 
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Kleno vský 
 generální ředitel