12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/166ODBOR ZA ZAKONODAVSTVO
HRVATSKOGA SABORA
2993
Na temelju svoje nadležnosti utvrđene člankom 59. Poslovnika Hrvatskoga sabora
(»Narodne novine« br. 71/00., 129/00., 117/01., 6/02. – pročišćeni tekst, 41/02., 91/03.,
58/04., 69/07. – Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske od 5. lipnja 2007., 39/08. i
86/08. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na 137. sjednici održanoj 11.
listopada 2011. utvrdio je pročišćeni tekst Zakona o parničnom postupku.
Pročišćeni tekst Zakona o parničnom postupku obuhvaća Zakon o parničnom postupku,
objavljen u SL SFRJ, br. 4/77. i 36/77. (ispr.) te njegove izmjene i dopune objavljene u
SL SFRJ, br. 6/80., 36/80., 43/82., 69/82., 58/84., 74/87., 57/89., 20/90., 27/90. i 35/91.,
Zakon o preuzimanju Zakona o parničnom postupku, objavljen u NN, br. 53/91. (stupio
na snagu 8. listopada 1991.), Zakon o izmjenama Zakona o parničnom postupku,
objavljen u NN, br. 91/92. (stupio na snagu 8. siječnja 1993.), Zakon o izmjenama i
dopunama Zakona o parničnom postupku, objavljen u NN, br. 112/99. (stupio na snagu
6. studenoga 1999.), članak 50. Zakona o arbitraži, objavljen u NN, br. 88/01. (stupio na
snagu 19. listopada 2001.), Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom
postupku, objavljen NN, br. 117/03. (stupio na snagu 1. prosinca 2003.), članak 129.
Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, objavljen u NN, br. 88/05. (stupio na
snagu 28. srpnja 2005.), Odluku USRH, br. U­I­1569/04. i dr., objavljena u NN, br.
2/07. i 96/08., Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, objavljen
u NN, br. 84/08. (stupio na snagu 1. listopada 2008., osim odredbe čl. 49. koja stupa na
snagu na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju), ispravak Zakona o
izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, objavljen u NN, br. 123/08.) te
Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, objavljen u NN, br.
57/11. (stupio na snagu 2. lipnja 2011., osim odredbi čl. 14., čl. 29. u dijelu koji se
odnosi na Europski sud i čl. 49. koje stupaju na snagu na dan prijama Republike
Hrvatske u Europsku uniju).
Klasa: 021­17/08­02/137
Zagreb, 11. listopada 2011.
Predsjednik Odbora
za zakonodavstvo Hrvatskoga
sabora
Emil Tomljanović, dipl. pravnik,
v. r.
ZAKON
O PARNIČNOM POSTUPKU
(pročišćeni tekst)
Dio prvi
OPĆE ODREDBE12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/166Glava prva
OSNOVNE ODREDBE
Članak 1.
Ovim se Zakonom uređuju pravila postupka na temelju kojih sud raspravlja i odlučuje u
sporovima o osnovnim pravima i obvezama čovjeka i građanina, o osobnim i
obiteljskim odnosima građana te u radnim, trgovačkim, imovinskim i drugim
građanskopravnim sporovima, ako zakonom nije za neke od tih sporova određeno da u
njima sud rješava po pravilima kojega drugog postupka.
Člankom 1. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 1.
izmijenjen.
Članak 2.
U parničnom postupku sud odlučuje u granicama zahtjeva koji su stavljeni u postupku.
Sud ne može odbiti da odlučuje o zahtjevu za koji je nadležan.
Članak 3.
Stranke mogu slobodno raspolagati zahtjevima koje su stavile u tijeku postupka.
One se mogu odreći svog zahtjeva, priznati zahtjev protivnika i nagoditi se.
Sud neće uvažiti raspolaganja stranaka koja su u suprotnosti s prisilnim propisima i
pravilima javnog morala.
Članak 4.
Sud odlučuje o tužbenom zahtjevu, u pravilu, na temelju usmene, neposredne i javne
rasprave.
Članak 5.
Sud će svakoj stranci dati mogućnost da se izjasni o zahtjevima i navodima protivne
stranke.
Samo kad je to ovim Zakonom određeno, sud je ovlašten da odluči o zahtjevu o kome
protivnoj stranci nije bila dana mogućnost da se izjasni.
Članak 6.
Parnični postupak vodi se na hrvatskom jeziku i uz uporabu latiničnog pisma ako za
uporabu u pojedinim sudovima nije zakonom uveden koji drugi jezik ili koje drugo
pismo.
Članak 7.
Stranke su dužne iznijeti činjenice na kojima temelje svoje zahtjeve i predložiti dokaze
kojima se utvrđuju te činjenice.
Sud je ovlašten utvrditi činjenice koje stranke nisu iznijele i izvesti dokaze koje stranke
nisu predložile samo ako posumnja da stranke idu za tim da raspolažu zahtjevima
kojima ne mogu raspolagati (članak 3. stavak 3.), ako zakonom nije drugačije određeno.
Sud ne može svoju odluku utemeljiti na činjenicama i dokazima o kojima strankama
nije dana mogućnost da se izjasne.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/166Člankom 2. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 7.
izmijenjen.
Članak 8.
Koje će činjenice uzeti kao dokazane, odlučuje sud prema svom uvjerenju na temelju
savjesne i brižljive ocjene svakog dokaza zasebno i svih dokaza zajedno, a i na temelju
rezultata cjelokupnog postupka.
Članak 9.
Stranke i umješači su dužni pred sudom govoriti istinu i savjesno se koristiti pravima
koja su im priznata ovim zakonom.
Člankom 3. ZIDPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 9. iza
riječi: »Stranke« dodane su riječi: »i umješači« a riječ: »dužne« zamijenjena riječju:
»dužni«.
Članak 10.
Člankom 4. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 10.
izmijenjen.
Sud je dužan postupak provesti bez odugovlačenja, u razumnom roku, i sa što manje
troškova te onemogućiti svaku zlouporabu prava u postupku.
Sud će kazniti novčanom kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna fizičku osobu, odnosno
od 2.500,00 do 50.000,00 kuna pravnu osobu koja teže zlouporabi prava koja joj
pripadaju u postupku, ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.
Novčana kazna iz stavka 2. ovoga članka može se izreći stranci i umješaču, a njihovom
zastupniku ako je on odgovoran za zlouporabu prava.
Novčanu kaznu izriče prvostupanjski sud. Izvan ročišta za glavnu raspravu kaznu izriče
sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Ako sud koji odlučuje o pravnom lijeku posumnja da je koja od osoba koje sudjeluju u
postupku teže zlouporabila prava koja joj pripadaju u postupku, naložit će
prvostupanjskom sudu da provjeri je li takva zlouporaba počinjena.
U slučaju iz stavka 5. ovoga članka sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća
prvostupanjskoga suda izreći će novčanu kaznu ili će rješenjem utvrditi da nije
počinjena teža zlouporaba prava. Prijepis svoje odluke prvostupanjski će sud uvijek
dostaviti sudu iz stavka 5. ovoga članka.
Ako kažnjena osoba ne plati izrečenu novčanu kaznu u ostavljenom roku, sud će u
daljnjem roku od petnaest dana dostavom rješenja iz stavka 2. ovoga članka o
neplaćenoj novčanoj kazni obavijestiti ispostavu Područnog ureda Porezne uprave
Ministarstva financija na čijem je području prebivalište, odnosno sjedište kažnjene
osobe, radi naplate novčane kazne prisilnim putem, uz naznaku u čiju korist i na koji
račun treba naplatiti izrečenu novčanu kaznu, sve uz dostavu obavijesti o neplaćenoj
novčanoj kazni kažnjenoj osobi.
Člankom 1. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 7.
izmijenjen, te su dodani stavci 8. – 12.
Kada kažnjena osoba nema prebivalište, odnosno sjedište u Republici Hrvatskoj, sud
koji je izrekao kaznu će obavijest iz stavka 7. ovoga članka uz rješenje iz stavka 2.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/166ovoga članka dostaviti ispostavi Područnog ureda Porezne uprave Ministarstva financija
na čijem se području nalazi taj sud ili imovina kažnjene osobe.
Nakon što primi obavijest i rješenje, nadležna ispostava iz stavka 7. ovoga članka
donijet će rješenje kojim će kažnjenoj osobi narediti da u roku od osam dana od dana
prijama rješenja plati izrečenu novčanu kaznu, a ako kažnjena osoba u tom roku ne plati
novčanu kaznu, pristupit će se prisilnoj naplati izrečene novčane kazne prema propisima
o prisilnoj naplati poreza.
Naplaćena novčana kazna uplaćuje se na račun prihoda državnog proračuna Republike
Hrvatske, dok će se o izvršenoj naplati obavijestiti sud.
Žalba izjavljena protiv rješenja o novčanoj kazni, ne odgađa provedbu tog rješenja.
Ako u roku od godine dana od prijama obavijesti iz stavka 7. ovoga članka i rješenja iz
stavka 2. ovoga članka ne uspije naplatiti novčanu kaznu, nadležna ispostava Područnog
ureda Porezne uprave Ministarstva financija će o nenaplaćenoj novčanoj kazni za
fizičku osobu obavijestiti sud koji joj je dostavio obavijest iz stavka 7. ovoga članka,
nakon čega će se izrečena novčana kazna zamijeniti kaznom zatvora po pravilima
kaznenog prava o zamjeni novčane kazne kaznom zatvora, o čemu će odluku donijeti
sud koji je izrekao novčanu kaznu. Ako se od kažnjene pravne osoba ne naplati izrečena
novčana kazna u roku od godine dana od prijama obavijesti iz stavka 7. ovoga članka, ta
će se kazna prisilno naplatiti po pravilima kaznenog prava.
Članak 11.
Stranku koja se iz neznanja ne koristi pravima što joj pripadaju prema ovom zakonu sud
će upozoriti koje parnične radnje može poduzeti.
Članak 12.
Kad odluka suda ovisi o prethodnom rješenju pitanja postoji li neko pravo ili pravni
odnos, a o tom pitanju još nije donio odluku sud ili drugi nadležni organ (prethodno
pitanje), sud može sam riješiti to pitanje ako posebnim propisima nije drugačije
određeno.
Odluka suda o prethodnom pitanju ima pravni učinak samo u parnici u kojoj je to
pitanje riješeno.
U parničnom postupku sud je u pogledu postojanja kaznenog djela i kaznene
odgovornosti učinioca vezan za pravomoćnu presudu kaznenog suda kojom se
optuženik oglašava krivim.
Članak 13.
Člankom 5. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 13.
izmijenjen.
Sudski savjetnici ovlašteni su u prvom stupnju provoditi parnični postupak, ocjenjivati
dokaze i utvrđivati činjenice. Na temelju tako provedenog postupka sudski savjetnik
podnosi sucu kojeg na to ovlasti predsjednik suda, pisani prijedlog na temelju kojeg
sudac donosi odluku. U uvodu odluke navest će se da je odluka donesena na temelju
prijedloga sudskog savjetnika.
Ako ne prihvati prijedlog kojeg mu je dao sudski savjetnik, nadležni sudac će sam
provesti postupak.
Sudski savjetnici u parničnom postupku su ovlašteni provoditi postupak i predlagati
sucu odluku u sporovima za isplatu novčane tražbine, ako vrijednost predmeta spora ne12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/166prelazi 50.000,00 kuna, odnosno u trgovačkim sporovima ako vrijednost predmeta spora
ne prelazi 500.000,00 kuna.
U drugostupanjskom postupku i postupku povodom izvanrednih pravnih lijekova sudski
savjetnici referiraju o stanju spisa i pripremaju nacrte odluka.
Članak 14.
Ako za pojedine radnje nije zakonom određen oblik u kome se mogu poduzeti, stranke
poduzimaju parnične radnje u pisanom obliku izvan ročišta ili usmeno na ročištu.
Glava druga
NADLEŽNOST I SASTAV SUDA
1. Zajedničke odredbe
Članak 15.
Sud ocjenjuje, po službenoj dužnosti, odmah poslije primitka tužbe, je li nadležan i u
kojem je sastavu nadležan.
Člankom 6. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »prema« zamijenjena riječju: »po«.
To ocjenjivanje nadležnosti obavlja se na temelju navoda u tužbi i na temelju činjenica
koje su sudu poznate. Ako se tijekom postupka promijene okolnosti na kojima je
utemeljena nadležnost suda, sud koji je bio nadležan u vrijeme podnošenja tužbe ostaje i
dalje nadležan i ako bi zbog tih promjena bio nadležan drugi sud iste vrste ili sud druge
vrste, ako zakonom nije izrijekom drugačije određeno.
Člankom 6. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 3.
izmijenjen.
Članak 16.
Sud do pravomoćnosti odluke, po službenoj dužnosti, pazi ide li rješavanje spora u
sudsku nadležnost.
Člankom 7. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »u tijeku cijelog postupka« zamijenjene riječima: »do pravomoćnosti odluke«.
Kad sud u tijeku postupka, do pravomoćnosti odluke, utvrdi da za rješavanje spora nije
nadležan sud nego kakav drugi domaći organ, oglasit će se nenadležnim, ukinut će
provedene radnje u postupku i odbaciti tužbu.
Kad sud u tijeku postupka, do pravomoćnosti odluke, utvrdi da za rješavanje spora nije
nadležan sud u Republici Hrvatskoj, po službenoj dužnosti proglasit će se nenadležnim,
ukinut će provedene radnje u postupku i odbaciti tužbu, osim u slučajevima u kojima
nadležnost suda u Republici Hrvatskoj ovisi i pristanku tuženika, a tuženik je dao svoj
pristanak.
Člankom 7. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2. i 3.
iza riječi: » postupka« dodane riječi: »do pravomoćnosti odluke«.
Članak 17.
Sud se može po službenoj dužnosti oglasiti stvarno nenadležnim najkasnije na
pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano, do upuštanja tuženika u raspravljanje o
glavnoj stvari na prvom ročištu za glavnu raspravu.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/166Člankom 8. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
U povodu prigovora tuženika o stvarnoj nenadležnosti sud se može oglasiti stvarno
nenadležnim samo ako je tuženik taj prigovor podnio najkasnije na pripremnom ročištu
ili, ako ono nije održano, na prvom ročištu za glavnu raspravu do upuštanja u
raspravljanje o glavnoj stvari.
Člankom 8. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.
Protiv rješenja višeg suda prvog stupnja kojim se oglasio stvarno nadležnim te protiv
rješenja kojim se taj sud oglasio stvarno nenadležnim i predmet ustupio nižem sudu
prvog stupnja iste vrste nije dopuštena žalba.
Ako je već održano pripremno ročište, ili, ako ono nije održano, nakon što se tuženik na
prvom ročištu za glavnu raspravu upustio u raspravljanje o glavnoj stvari, sud jedne
vrste može se po službenoj dužnosti ili u povodu prigovora tuženika podnesenog nakon
pripremnog ročišta ili, ako ono nije održano, nakon upuštanja tuženika u raspravljanje o
glavnoj stvari, oglasiti stvarno nenadležnim za predmete iz nadležnosti suda druge vrste
samo kada je to zakonom izrijekom određeno.
Člankom 8. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.
Članak 18.
Kad sudsko vijeće u tijeku postupka ili predsjednik vijeća na pripremnom ročištu, po
službenoj dužnosti ili u povodu prigovora stranaka, utvrdi da je riječ o sporu koji treba
da sudi sudac pojedinac istog suda, postupak će se nakon pravomoćnosti tog rješenja
nastaviti pred sucem pojedincem, i to po mogućnosti pred predsjednikom tog vijeća kao
sucem pojedincem. Sudac pojedinac vezan je za pravomoćnu odluku kojom mu se
predmet ustupa u nadležnost.
U slučaju iz stavka 1. ovog članka vijeće može, prema stanju postupka, odlučiti da
predmet ne ustupi sucu pojedincu, već da ono samo provede postupak. Protiv te odluke
vijeća nije dopuštena žalba.
Odredbe st. 1. i 2. ovog članka primjenjivat će se i kad se u tijeku postupka pred
vijećem promijene okolnosti ili tužitelj smanji tužbeni zahtjev, tako da bi spor trebalo da
sudi sudac pojedinac.
Ako je vijeće donijelo odluku o sporu koji je trebalo da sudi sudac pojedinac, ta se
odluka ne može pobijati zbog toga što odluku o sporu nije donio sudac pojedinac.
Kad sudac pojedinac u tijek u postupka, po službenoj dužnosti ili u povodu prigovora
stranaka, nađe da je za suđenje nadležno vijeće istog suda, postupak će se nastaviti pred
vijećem. Protiv tog rješenja suca pojedinca nije dopuštena žalba.
Člankom 9. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 5.
riječ: »dužnost« zamijenjena riječju: »dužnosti«.
Članak 19.
Do donošenja odluke o glavnoj stvari sud će rješenjem obustaviti parnični postupak ako
utvrdi da bi postupak trebalo provesti po pravilima izvanparničnog postupka. Postupak
će se nakon pravomoćnosti rješenja nastaviti po pravilima izvanparničnog postupka
pred nadležnim sudom.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/166Radnje što ih je proveo parnični sud (uviđaj, vještačenje, saslušavanje svjedoka i dr.) te
odluke koje je donio taj sud nisu bez važnosti samo zato što su poduzete u parničnom
postupku.
Članak 20.
Sud se može, u povodu prigovora tuženika, proglasiti mjesno nenadležnim, ako je
prigovor podnesen najkasnije na pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano, do
upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari na prvom ročištu za glavnu raspravu.
Sud se može proglasiti, po službenoj dužnosti, mjesno nenadležnim samo kad postoji
isključiva mjesna nadležnost nekoga drugog suda najkasnije na pripremnom ročištu ili,
ako ono nije održano, do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari na prvom
ročištu za glavnu raspravu.
Člankom 10. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1. i
2. riječ: »privremenom« zamijenjena riječju: »pripremnom«.
Članak 21.
Nakon pravomoćnosti rješenja kojim se oglasio nenadležnim (članak 17. i 20.) sud će
ustupiti predmet nadležnom sudu ili jednom od više izberivo nadležnih sudova.
Člankom 11. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Sud kome je predmet ustupljen kao nadležnom nastavit će postupak kao da je kod njega
bio pokrenut.
Ako je odluka o nenadležnosti bila donesena na glavnoj raspravi, sud kome je predmet
ustupljen zakazat će glavnu raspravu i postupiti kao da se rasprava drži pred sudom u
izmijenjenom sastavu (članak 315. stavak 3). Ako je odluka o nenadležnosti bila
donesena na pripremnom ročištu, neće se zakazati novo pripremno ročište ako
predsjednik vijeća smatra da ono nije potrebno s obzirom na radnje poduzete na
prijašnjem pripremnom ročištu.
Člankom 11. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječi: »izmijenjenom vijeću« zamijenjene su riječima: »sudom u izmijenjenom
sastavu«.
Parnične radnje nenadležnog suda (uviđaj, vještačenje, saslušavanje svjedoka i dr.) nisu
bez važnosti samo zato što ih je poduzeo nenadležni sud.
Članak 22.
Ako sud kome je predmet ustupljen kao nadležnom smatra da je nadležan sud koji mu
je predmet ustupio ili koji drugi sud, dostavit će predmet sudu koji treba da riješi taj
sukob nadležnosti, osim ako nađe da mu je predmet ustupljen zbog očite pogreške, a
trebalo je da bude ustupljen kojem drugom sudu, u kom će slučaju predmet ustupiti
drugom sudu i o tome obavijestiti sud koji mu je predmet ustupio.
Sud iz stavka 1. ovoga članka kome je predmet ustupljen kao nadležnom može, po
službenoj dužnosti ili na prijedlog koje od stranaka, postupiti u skladu s tom odredbom
najkasnije na prvom ročištu koje je održao nakon što mu je predmet ustupljen.
Člankom 12. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 2., a dosadašnji stavci 2. i 3. postali stavci 3. i 4.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/166Kad je u povodu žalbe protiv odluke prvostupanjskog suda kojom se on oglasio mjesno
nenadležnim odluku donio drugostupanjski sud, za tu je odluku vezan u vezi s
nadležnošću i sud kome je predmet ustupljen, ako je drugostupanjski sud koji je odluku
donio nadležan za rješavanje sukoba nadležnosti između tih sudova.
Odluka drugostupanjskog suda o stvarnoj nenadležnosti prvostupanjskog suda vezuje
svaki sud kome se kasnije isti predmet ustupi, ako je drugostupanjski sud nadležan za
rješavanje sukoba nadležnosti između tih sudova.
Članak 23.
Sukob nadležnosti između sudova iste vrste rješava zajednički neposredno viši sud.
Sukob nadležnosti između sudova razne vrste rješava Vrhovni sud Republike Hrvatske.
Sukob nadležnosti iz stavka 1. i 2. ovoga članka rješava sudac pojedinac nadležnog
suda.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
3.
Članak 24.
O sukobu nadležnosti može se odlučiti i kad se stranke prije toga ne izjasne o
nadležnosti.
Dok se ne riješi sukob nadležnosti, sud kome je predmet ustupljen dužan je poduzimati
one radnje u postupku za koje postoji opasnost od odgode.
Protiv rješenja kojim se odlučuje o sukobu nadležnosti nije dopuštena žalba.
Članak 25.
Svaki sud obavlja radnje u postupku na svom području, ali iznimno, iz opravdanih
razloga, sud može poduzeti pojedine radnje i na području drugog suda. O tome će se
obavijestiti sud na čijem je području poduzeta radnja.
Člankom 14. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 25.
izmijenjena prva rečenica.
Članak 26.
U pogledu nadležnosti sudova u Republici Hrvatskoj za suđenje strancima koji uživaju
pravo imuniteta u Republici Hrvatskoj i za suđenje stranim državama i međunarodnim
organizacijama važe pravila međunarodnog prava.
U slučaju sumnje o postojanju i opsegu prava imuniteta objašnjenje daje ministarstvo
nadležno za poslove pravosuđa.
Člankom 8. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) pojedini
pojmovi u članku 26. stavku 1. i 2. su izmijenjeni.
Člankom 15. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) pojedini
pojmovi u članku 26. su izmijenjeni.
2. Nadležnost sudova u sporovima s međunarodnim elementom
Članak 27.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/166Sud u Republici Hrvatskoj nadležan je za suđenje kad je njegova nadležnost u sporu s
međunarodnim elementom izričito određena zakonom ili međunarodnim ugovorom.
Ako u zakonu ili međunarodnom ugovoru nema izričite odredbe o nadležnosti suda u
Republici Hrvatskoj za određenu vrstu sporova, sud u Republici Hrvatskoj nadležan je
za suđenje u toj vrsti sporova i kad njegova nadležnost proizlazi iz odredaba zakona o
mjesnoj nadležnosti suda u Republici Hrvatskoj.
Člankom 9. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) pojedini
pojmovi u članku 27. su izmijenjeni.
Članci 28. do 32. prestali važiti
Članci 28. do 32. prestali su važiti 1. siječnja 1983. na temelju odredbi čl. 108. Zakona
o rješavanju sukoba zakona s propisima drugih zemalja u određenim odnosima (SL
SFRJ, br. 43/82.)
3. Stvarna nadležnost
Članak 33.
U parničnom postupku sudovi u Republici Hrvatskoj sude u granicama svoje stvarne
nadležnosti određene zakonom.
Članak 34.
Člankom 11. Zakona o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN br. 53/91 –
stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 34. brisan.
Člankom 16. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
34.
Općinski sudovi u parničnom postupku uvijek sude u prvom stupnju u sporovima:
1. o uzdržavanju,
2. o postojanju ili nepostojanju braka, o poništenju i rastavi braka,
3. o utvrđivanju ili osporavanju očinstva ili materinstva,
4. o tome s kojim će roditeljem dijete živjeti i o roditeljskoj skrbi, ako se istodobno
odlučuje o rastavi braka, postojanju ili nepostojanju braka i poništenju braka,
5. o stvarnim i osobnim služnostima,
6. zbog smetanja posjeda,
7. iz najamnih, zakupnih i stambenih odnosa (osim sporova iz članka 34.b točke 1.),
8. za ispravak informacije i za naknadu štete nastale objavom informacije,
9. za zaštitu od nezakonite radnje,
10. iz radnih odnosa.
Člankom 1. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) točka 10.
izmijenjena.
Općinski sudovi sude u prvom stupnju i u svim drugim sporovima iz članka 1. ovoga
Zakona koji nisu u prvostupanjskoj nadležnosti trgovačkih ili kojih drugih sudova.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/166Na području županijskog suda u kojemu je ustanovljeno više općinskih sudova
zakonom se može odrediti da u određenoj vrsti sporova iz djelokruga općinskog suda na
području istog županijskog suda sude samo neki od općinskih sudova.
Općinski sudovi obavljaju poslove pravne pomoći, ako zakonom nije drugačije
određeno.
Članak 34.a
Člankom 16. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
34.a.
Županijski sudovi u parničnom postupku:
1. sude u prvom stupnju u sporovima predviđenim zakonom,
2. rješavaju o sukobu nadležnosti između općinskih sudova kojima su neposredno viši
sudovi,
3. odlučuju o žalbama protiv odluka općinskih sudova donesenih u prvom stupnju,
4. obavljaju druge poslove predviđene zakonom.
Članak 34.b
Člankom 16. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
34.b.
Trgovački sudovi u parničnom postupku u prvom stupnju sude:
1. u sporovima između pravnih osoba, u sporovima između pravnih osoba i obrtnika,
uključujući i trgovce pojedince; u sporovima između obrtnika uključujući i sporove
između trgovaca pojedinaca, ako se radi o sporu u vezi s njihovom djelatnošću, osim
ako nije riječ o sporovima u kojima prema ovom Zakonu uvijek sude općinski sudovi
(članak 34. stavak 1.), odnosno ako nije riječ o sporovima za koje je zakonom utvrđena
nadležnost nekoga drugog suda,
Člankom 2. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovog Zakona, točka 1.
izmijenjena.
2. sporove u povodu osnivanja, rada i prestanka trgovačkoga društva kao i o
raspolaganju članstvom i članskim pravima u trgovačkom društvu,
3. sporove između članova trgovačkoga društva međusobno te između članova društva i
društva koji se tiču upravljanja društvom i vođenja poslova društva kao i prava i obveza
članova društva koji proizlaze iz njihova položaja u društvu, sporove između
predsjednika i članova uprave ili nadzornog odbora društva i društva ili njegovih
članova koji nastanu u svezi s njihovim radom u društvu ili za društvo,
4. sporove o odgovornosti člana trgovačkog društva, člana uprave ili nadzornog odbora
trgovačkog društva za obveze trgovačkog društva,
5. sporove u kojima je stranka osoba nad kojom je otvoren stečajni postupak bez obzira
na svojstvo druge stranke te sve sporove u povodu stečaja, osim ako nije riječ o
sporovima u kojima prema ovom Zakonu uvijek sudi općinski sud (članak 34. stavak
1.), odnosno ako nije riječ o sporovima za koje je zakonom utvrđena nadležnost nekog
drugog suda. Sporovi koji su pokrenuti prije nastupanja pravnih posljedica otvaranja
stečaja dovršit će se pred sudovima pred kojima su pokrenuti,12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/166Člankom 2. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) točka 5.
izmijenjena.
6. u sporovima koji se odnose na brodove i plovidbu na moru i unutarnjim vodama te u
sporovima na koje se primjenjuje plovidbeno pravo (plovidbeni sporovi), osim sporova
o prijevozu putnika,
7. u sporovima koji se odnose na zrakoplove i na sporove na koje se primjenjuje zračno
plovidbeno pravo, osim sporova o prijevozu putnika,
8. u sporovima koji se odnose na zaštitu i uporabu industrijskog vlasništva, autorskog
prava i srodnih prava i drugih prava intelektualnog vlasništva, na zaštitu i uporabu
izuma i tehničkih unaprjeđenja te tvrtke, ako posebnim zakonom nije drugačije
određeno,
9. u sporovima u povodu djela nelojalne tržišne utakmice, monopolističkih sporazuma i
narušavanja ravnopravnosti na jedinstvenom tržištu Republike Hrvatske,
10. u sporovima između osoba iz točke 1. ovoga članka u kojima kao suparničari iz
članka 196. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona sudjeluju i druge fizičke ili pravne osobe.
Članak 34.c
Člankom 16. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
34.
Visoki trgovački sud Republike Hrvatske u parničnom postupku:
1. sudi u prvom stupnju u slučajevima predviđenim zakonom,
2. odlučuje o žalbama protiv odluka trgovačkih sudova donesenih u prvom stupnju,
3. odlučuje o sukobu mjesne nadležnosti između trgovačkih sudova,
4. obavlja druge poslove određene zakonom.
Članak 34.d
Člankom 16. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
34.d.
Vrhovni sud Republike Hrvatske u parničnom postupku:
1. odlučuje o žalbama protiv prvostupanjskih odluka županijskih sudova i Visokoga
trgovačkog suda Republike Hrvatske i protiv vlastitih prvostupanjskih odluka, ako
zakonom nije drugačije određeno,
2. odlučuje o reviziji,
3. rješava sukob o nadležnosti između sudova na području Republike Hrvatske ako im
je zajednički neposredno viši sud,
4. obavlja druge poslove određene zakonom.
Utvrđivanje vrijednosti predmeta spora
Članak 35.
Kad je za utvrđivanje stvarne nadležnosti, sastav suda, prava na izjavljivanje revizije i u
drugim slučajevima predviđenim u ovom Zakonu mjerodavna vrijednost predmeta12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/166spora, kao vrijednost predmeta spora uzima se u obzir samo vrijednost glavnog
zahtjeva.
Kamate, parnični troškovi, ugovorna kazna i ostala sporedna traženja ne uzimaju se u
obzir ako ne čine glavni zahtjev.
Članak 36.
Ako se zahtjev odnosi na buduća davanja koja se ponavljaju, vrijednost predmeta spora
računa se po njihovu zbroju, ali najviše do iznosa koji odgovara zbroju davanja za
vrijeme od pet godina.
Članak 37.
Člankom 17. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 37.
izmijenjen.
Ako jedna tužba protiv istog tuženika obuhvaća više zahtjeva koji se temelje na istoj
činjeničnoj i pravnoj osnovi, vrijednost predmeta spora se određuje prema zbroju
vrijednosti svih zahtjeva.
Ako zahtjevi u tužbi proizlaze iz raznih osnova, ili pojedine zahtjeve ističu različiti
tužitelji ili su pojedini zahtjevi istaknuti protiv različitih tuženika, vrijednost predmeta
spora se određuje prema vrijednosti svakoga pojedinog zahtjeva.
Članak 38. brisan
Člankom 18. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 38. briše se.
Članak 39.
Ako se tužbom zahtijeva samo davanje osiguranja za stanovito potraživanje ili
ustanovljenje založnog prava, vrijednost predmeta spora određuje se prema iznosu
potraživanja koje treba osigurati. Ali ako predmet zaloga ima manju vrijednost od
potraživanja koje treba osigurati, kao vrijednost predmeta spora uzet će se vrijednost
predmeta zaloga.
Članak 40.
Ako se tužbeni zahtjev ne odnosi na novčanu svotu, ali tužitelj u tužbi navede da
pristaje da umjesto udovoljenja tom zahtjevu primi određenu novčanu svotu, kao
vrijednost predmeta spora uzet će se ta svota.
U drugim slučajevima, kad se tužbeni zahtjev ne odnosi na novčanu svotu, mjerodavna
je vrijednost predmeta spora koju je tužitelj u tužbi naznačio.
Ako je u slučaju iz stavka 2. ovoga članka tužitelj vrijednost predmeta spora očito
suviše visoko ili suviše nisko naznačio, tako da se postavlja pitanje stvarne nadležnosti,
sastava suda, vrste postupka, prava na izjavljivanje revizije, ovlaštenja na zastupanje ili
prava na naknadu troškova postupka, sud će, po službenoj dužnosti ili na prigovor
tuženika, najkasnije na pripremnom ročištu, ili ako ono nije održano, onda na prvom
ročištu za glavnu raspravu prije nego što se tuženik upustio u raspravljanje o glavnoj
stvari, brzo i na prikladan način provjeriti točnost naznačene vrijednosti te rješenjem
protiv kojega nije dopuštena posebna žalba odrediti vrijednost predmeta spora.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/166Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 3.
izmijenjen.
Ako se nakon upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari utvrdi da je tužitelj
propustio odrediti vrijednost predmeta spora, sud prvoga stupnja će brzo i na prikladan
način, nakon što strankama omogući da se o tome izjasne, odrediti vrijednost predmeta
spora rješenjem protiv kojega nije dopuštena posebna žalba.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.
Ako prvostupanjski sud u slučaju iz stavka 4. ovoga članka ne utvrdi vrijednost
predmeta spora na način određen u tom stavku najkasnije do zaključenja glavne
rasprave, smatrat će se da je vrijednost predmeta spora 50.000,00 kn.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
5.
Člankom 3. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodani stavak
5. izmijenjen.
4. Sastav suda
Članak 41.
U parničnom postupku u prvom stupnju sporove sudi sudac pojedinac, ako zakonom
nije određeno da sudi vijeće.
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
U drugom stupnju sudovi sude u vijeću, ako zakonom nije drugačije određeno.
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.
U povodu revizije sudovi odlučuju u vijeću, ako zakonom nije drugačije određeno.
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 3.
Predsjednik vijeća može poduzimati samo one radnje u postupku i donositi samo one
odluke za čije je poduzimanje odnosno donošenje ovlašten ovim Zakonom.
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dosadašnji
stavak 3. postaje stavak 4., a dosadašnji stavak 5. briše se.
Članak 42.
Člankom 21. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 42. izmijenjen.
Kad u prvom stupnju sudi vijeće, ono je sastavljeno od trojice sudaca, ako zakonom nije
drugačije određeno.
Članak 43. brisan12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/166Člankom 22. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 43. briše se.
Članak 44.
Člankom 23. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na pravne lijekove koji su u drugostupanjskom, odnosno revizijskom
sudu primljeni nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 44. izmijenjen.
Kad odlučuje u drugom stupnju u sjednici vijeća, sud odlučuje u vijeću sastavljenom od
trojice sudaca, ako zakonom nije drugačije određeno. U tom sastavu viši sud odlučuje i
u svim drugim slučajevima, ako zakonom nije drugačije određeno.
O žalbi protiv rješenja odlučuje sudac pojedinac višeg suda, ako zakonom nije drugačije
određeno.
Kad odlučuje o reviziji protiv drugostupanjskih odluka, Vrhovni sud Republike
Hrvatske sudi u vijeću sastavljenom od pet sudaca, ako ovim Zakonom nije drugačije
određeno.
Kad odlučuje o reviziji protiv drugostupanjskih rješenja koje je donio sudac pojedinac
suda nižeg stupnja, Vrhovni sud Republike Hrvatske sudi u vijeću sastavljenom od
trojice sudaca.
Članak 45. brisan
Člankom 14. Zakona o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN 53/91. – stupio
na snagu 8. listopada 1991.) članak 45. briše se.
5. Mjesna nadležnost
a) Općemjesna nadležnost
Članak 46.
Ako zakonom nije određena isključiva mjesna nadležnost kojega drugog suda, za
suđenje je nadležan sud koji je općemjesno nadležan za tuženika.
U slučajevima predviđenim u ovom Zakonu za suđenje je osim suda općemjesne
nadležnosti nadležan i drugi određeni sud.
Članak 47.
Za suđenje je općemjesno nadležan sud na čijem području tuženik ima prebivalište.
Ako tuženik nema prebivalište u Republici Hrvatskoj, općemjesno nadležan je sud na
čijem području tuženik ima boravište.
Člankom 15. ZPZPP­a (NN 53/91. stupio na snagu 8. listopada 1991.) stavak 2. je
izmijenjen.
Ako tuženik pored prebivališta ima i boravište u kojem drugom mjestu, a prema
okolnostima može se pretpostaviti da će tu dulje vrijeme boraviti, općemjesno je
nadležan i sud boravišta tuženika.
Članak 48.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/166Člankom 24. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 48. je
izmijenjen.
Za suđenje u sporovima protiv pravnih osoba općemjesno je nadležan sud na čijem se
području nalazi njihovo registrirano sjedište.
Za suđenje u sporovima protiv županija, Grada Zagreba, gradova i općina općemjesno
je nadležan sud na čijem se području nalazi njihovo predstavničko tijelo.
Za suđenje u sporovima protiv Republike Hrvatske općemjesno je nadležan sud na
čijem području tužitelj ima prebivalište, odnosno sjedište u Republici Hrvatskoj. Ako
tužitelj nema prebivalište, odnosno sjedište u Republici Hrvatskoj, za suđenje u
sporovima protiv Republike Hrvatske općemjesno je nadležan sud na čijem se području
nalazi Hrvatski sabor.
Članak 49.
Za suđenje u sporovima protiv državljanina Republike Hrvatske koji stalno živi u
inozemstvu, kamo je upućen na službu ili na rad od državnog organa ili pravne osobe,
općemjesno je nadležan sud njegova posljednjeg prebivališta u Republici Hrvatskoj.
Člankom 57. ZPZPP­a (NN 53/91. stupio na snagu 8. listopada 1991.) u članku 49.
riječ: »SFRJ.« zamijenjena riječima: »Republika Hrvatska« u odgovarajućem padežu.
b) Posebna mjesna nadležnost
Nadležnost za suparničare
Članak 50.
Ako je jednom tužbom tuženo više osoba (članak 196. stavak 1. točka 1.), a za njih ne
postoji mjesna nadležnost istog suda, nadležan je sud koji je mjesno nadležan za jednog
od tuženika, a ako među njima ima glavnih i sporednih obveznika, sud koji je mjesno
nadležan za koga od glavnih obveznika.
Nadležnost u sporovima za zakonsko uzdržavanje
Članak 51.
Za suđenje u sporovima za zakonsko uzdržavanje, ako je tužitelj osoba koja traži
uzdržavanje, nadležan je pored suda općemjesne nadležnosti i sud na čijem području
tužitelj ima prebivalište odnosno boravište.
Ako je u sporovima za zakonsko uzdržavanje s međunarodnim elementom sud u
Republici Hrvatskoj nadležan zato što tužitelj ima prebivalište u Republici Hrvatskoj,
mjesno je nadležan sud na čijem području tužitelj ima prebivalište.
Ako nadležnost suda u Republici Hrvatskoj u sporovima o zakonskom uzdržavanju
postoji zato što tuženik ima imovinu u Republici Hrvatskoj iz koje se može naplatiti
uzdržavanje, mjesno je nadležan sud na čijem se području nalazi ta imovina.
Nadležnost u sporovima za naknadu štete
Članak 52.
Za suđenje u sporovima o izvanugovornoj odgovornosti za štetu, osim suda općemjesne
nadležnosti, nadležan je i sud na čijem je području štetna radnja počinjena ili sud na
čijem je području štetna posljedica nastupila.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/166Člankom 25. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »ili sud na čijem je području štetna radnja učinjena« brisane su, u stavku 2.
riječ: »teške« brisana je.
Ako je šteta nastala zbog smrti ili tjelesne ozljede, nadležan je pored suda iz stavka 1.
ovog članka i sud na čijem području tužitelj ima prebivalište odnosno boravište.
Odredbe st. 1. i 2. ovog članka primjenjivat će se i u sporovima protiv društva
osiguranja radi naknade štete trećim osobama na temelju propisa o neposrednoj
odgovornosti društva osiguranja, a odredba stavka 1. ovog članka i u sporovima o
regresnim zahtjevima po osnovi naknade štete protiv regresnih dužnika.
Člankom 2. ZIZPP­a (NN 91/92. stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 3. riječ:
»Zajednice« zamijenjena riječju: »društva« u odgovarajućim padežima.
Nadležnost u sporovima radi zaštite prava na temelju jamstva proizvođača
Članak 53.
Za suđenje u sporovima za zaštitu prava na temelju pisanog jamstva protiv proizvođača
koji je jamstvo dao nadležan je, osim suda općemjesne nadležnosti za tuženika, i sud
općemjesne nadležnosti za prodavača koji je pri prodaji stvari uručio kupcu pisano
jamstvo proizvođača.
Nadležnost u bračnim sporovima
Članak 54.
Za suđenje u sporovima radi utvrđivanja postojanja ili nepostojanja braka, poništaja
braka ili rastave braka (bračni sporovi) nadležan je pored suda općemjesne nadležnosti i
sud na čijem su području bračni drugovi imali posljednje zajedničko prebivalište.
Ako je u bračnim sporovima sud u Republici Hrvatskoj nadležan zato što su bračni
drugovi imali posljednje zajedničko prebivalište u Republici Hrvatskoj odnosno zato što
tužitelj ima prebivalište u Republici Hrvatskoj, mjesno je nadležan sud na čijem su
području bračni drugovi imali posljednje zajedničko prebivalište odnosno sud na čijem
području tužitelj ima prebivalište.
Članak 54.a
Člankom 14. ZIDZPP­a (SL SFRJ, br. 27/90. – stupio na snagu 1. srpnja 1990.) dodan
članak 54.a.
Ako je u sporovima o imovinskim odnosima bračnih drugova sud u Republici Hrvatskoj
nadležan zato što se imovina bračnih drugova nalazi u Republici Hrvatskoj ili zato što
tužitelj u vrijeme podnošenja tužbe ima prebivalište ili boravište u Republici Hrvatskoj,
mjesno je nadležan sud na čijem području tužitelj ima prebivalište ili boravište u
vrijeme podnošenja tužbe.
Člankom 17. Zakona (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u članku 54.a
riječi: »jugoslavenski sud« zamijenjene riječima: »sud u Republici Hrvatskoj«, a riječi:
»Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji« zamijenjene riječima: »Republici
Hrvatskoj«.
Nadležnost u sporovima o utvrđivanju ili osporavanju očinstva ili materinstva
Članak 55.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 17/166U sporovima radi utvrđivanja ili osporavanja očinstva ili materinstva dijete može podići
tužbu bilo pred sudom općemjesne nadležnosti bilo pred sudom na čijem području ima
prebivalište odnosno boravište.
Ako je u sporovima radi utvrđivanja ili osporavanja očinstva ili materinstva sud u
Republici Hrvatskoj nadležan zato što tužitelj ima prebivalište u Republici Hrvatskoj,
mjesno je nadležan sud na čijem području tužitelj ima prebivalište.
Nadležnost u sporovima o nekretninama i zbog smetanja posjeda
Članak 56.
Za suđenje u sporovima o pravu vlasništva i drugim stvarnim pravima na nekretnini, u
sporovima zbog smetanja posjeda na nekretnini te u sporovima iz zakupnih ili najamnih
odnosa na nekretnini isključivo je nadležan sud na čijem se području nalazi nekretnina.
Člankom 26. ZIDZPP­a (NN 17/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Ako nekretnina leži na području više sudova, nadležan je svaki od tih sudova.
Za sporove zbog smetanja posjeda na pokretnim stvarima nadležan je pored suda
općemjesne nadležnosti i sud na čijem se području dogodilo smetanje.
Nadležnost u sporovima o zrakoplovu i brodu
Članak 57.
Kad je za suđenje u sporovima o pravu vlasništva i drugim stvarnim pravima na brodu i
zrakoplovu te u sporovima iz zakupnih odnosa na brodu i zrakoplovu nadležan sud u
Republici Hrvatskoj, isključivo je mjesno nadležan sud na čijem se području vodi
upisnik u kojem je brod, odnosno zrakoplov upisan.
Člankom 3. ZIZPP­a (NN 91/92. stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 1. riječ:
»građanskih« brisana je.
Člankom 27. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Kad je za suđenje u sporovima zbog smetanja posjeda na brodovima odnosno
zrakoplovima iz stavka 1. ovog članka nadležan sud u Republici Hrvatskoj, mjesno je
nadležan pored suda na čijem se području vodi upisnik u koji je brod odnosno
zrakoplov upisan i sud na čijem se području dogodilo smetanje.
Člankom 18. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 1. i 2.
pojedini pojmovi su izmijenjeni.
Nadležnost za osobe koje nemaju općemjesnu nadležnost u Republici Hrvatskoj
Članak 58.
Tužba o imovinskopravnim zahtjevima protiv osobe koja nema općemjesnu nadležnost
u Republici Hrvatskoj može se podnijeti svakome sudu u Republici Hrvatskoj na čijem
se području nalazi kakva imovina te osobe ili predmet koji se tužbom traži.
Ako nadležnost suda u Republici Hrvatskoj postoji zato što je obveza nastala za vrijeme
boravka tuženika u Republici Hrvatskoj, mjesno je nadležan sud na čijem je području
obveza nastala.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 18/166U sporovima protiv osobe koja u Republici Hrvatskoj nema općemjesnu nadležnost, za
obveze koje treba ispuniti u Republici Hrvatskoj, tužba se može podnijeti sudu na čijem
području tu obvezu treba ispuniti.
Člankom 19. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) međunaslov
iznad članka 58. je izmijenjen, a u stavku 1., 2. i 3. pojedini pojmovi su izmijenjeni.
Nadležnost po mjestu u kome se nalazi poslovna jedinica pravne osobe
Članak 59.
Za suđenje u sporovima protiv pravne osobe koja ima poslovnu jedinicu izvan svog
sjedišta, ako spor nastane u povodu djelatnosti te jedinice, pored suda općemjesne
nadležnosti nadležan je i sud na čijem se području ta poslovna jedinica nalazi.
Člankom 28. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 59.
djelomično je izmijenjen.
Nadležnost po mjestu gdje se nalazi zastupništvo strane osobe u Republici
Hrvatskoj
Članak 60.
U sporovima protiv fizičke ili pravne osobe koja ima sjedište u inozemstvu u pogledu
obveza koje su zasnovane u Republici Hrvatskoj ili im se u njoj ima udovoljiti, tužba se
može podnijeti sudu u Republici Hrvatskoj na čijem se području nalazi njezino stalno
zastupništvo za Republiku Hrvatsku ili sjedište tijela kome je povjereno da obavlja
njezine poslove.
Člankom 20. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u članku 60.
pojedini pojmovi su izmijenjeni.
Nadležnost za sporove iz odnosa s ustrojstvenim jedinicama Oružanih snaga
Republike Hrvatske
Članak 61.
U sporovima iz odnosa s ustrojstvenim jedinicama Oružanih snaga Republike Hrvatske
isključivo je nadležan sud na čijem području se nalazi sjedište zapovjedništva
ustrojstvene jedinice Oružanih snaga Republike Hrvatske.
Člankom 4. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) članak 61. i
naslov iznad njega izmijenjeni.
Nadležnost u sporovima iz nasljednopravnih odnosa
Članak 62.
Dok ostavinski postupak nije pravomoćno završen, za suđenje u sporovima iz
nasljednopravnih odnosa te u sporovima o potraživanjima vjerovnika prema ostaviocu,
pored suda općemjesne nadležnosti mjesno je nadležan i sud na čijem se području
nalazi sud koji provodi ostavinski postupak.
Nadležnost za sporove u ovršnom i stečajnom postupku
Člankom 29. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u naslovu
članka 63. riječ: »izvršnom« zamijenjena riječju: »ovršnom«.
Članak 63.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 19/166Za suđenje u sporovima koji nastaju u tijeku i u povodu sudskog ili upravnoga ovršnog
postupka odnosno u tijeku i u povodu stečajnog postupka mjesno je isključivo nadležan
sud na čijem se području nalazi sud koji provodi ovršni ili stečajni postupak. odnosno
sud na čijem se području provodi upravna ovrha.
Člankom 29. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 63.
pojedini pojmovi su izmijenjeni.
Članak 63.a
Člankom 30. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dodan članak 63.a.
U sporovima u kojima je nad objema strankama otvoren stečajni postupak, mjesno je
nadležan sud pred kojim je protiv jedne od stranaka prije otvoren stečajni postupak.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, u sporovima iz te odredbe o izlučnim i
razlučnim pravima, o postojanju ili nepostojanju tražbina prema stečajnom dužniku, o
postojanju obveza stečajne mase te o pobijanju pravnih radnji stečajnoga dužnika,
mjesno je nadležan sud na čijem se području nalazi sjedište stečajnoga dužnika.
Nadležnost po mjestu plaćanja
Članak 64.
Za suđenje u sporovima imaoca mjenice ili čeka protiv potpisnika nadležan je, pored
suda općemjesne nadležnosti, i sud mjesta plaćanja.
Nadležnost u sporovima iz radnih odnosa
Članak 65.
Ako je u sporu iz radnog odnosa tužitelj radnik, za suđenje je nadležan, pored suda koji
je općemjesno nadležan za tuženika, i sud na čijem se području rad obavlja ili se
obavljao odnosno sud na čijem bi se području rad morao obavljati te sud na čijem je
području zasnovan radni odnos.
Uzajamna nadležnost za tužbe protiv stranih državljana
Članak 66.
Ako u stranoj državi državljanin Republike Hrvatske može biti tužen pred sudom koji,
prema odredbama ovog Zakona, ne bi bio mjesno nadležan za suđenje u toj
građanskopravnoj stvari, ista će nadležnost važiti i za suđenje državljaninu te strane
države pred sudom u Republici Hrvatskoj.
Člankom 22. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u članku 66.
pojedini pojmovi su izmijenjeni.
c) Određivanje mjesne nadležnosti od višeg suda
Članak 67.
Člankom 31. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 67.
djelomično je dopunjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 20/166Ako nadležni sud zbog izuzeća suca ili iz drugih razloga ne može postupati, obavijestit
će o tome neposredno viši sud, koji će odrediti da u tom predmetu postupa drugi stvarno
nadležni sud s njegova područja.
Članak 68.
Člankom 23. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 1991.) u članku 68. pojedini
pojmovi su izmijenjeni.
Člankom 32. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 68.
izmijenjen.
Nadležni sud prvog stupnja može sam ili na prijedlog stranke zatražiti od najvišeg suda
određene vrste da odredi da u pojedinom predmetu postupa drugi stvarno nadležni sud s
njegova područja ako je očito da će se tako lakše provesti postupak ili ako za to postoje
drugi važni razlozi.
O prijedlogu stranke iz stavka 1. ovoga članka odlučuje prvostupanjski sud rješenjem
protiv kojeg žalba nije dopuštena.
O zahtjevu prvostupanjskog suda iz stavka 1. ovoga članka odlučuje sudac pojedinac
najvišeg suda određene vrste.
Nadležni drugostupanjski sud može sam ili u povodu prijedloga stranke zatražiti od
Vrhovnog suda Republike Hrvatske da odredi da u pojedinom predmetu postupa drugi
stvarno nadležan sud ako je očito da će se tako lakše provesti postupak ili ako za to
postoje drugi važni razlozi. U tom se slučaju stavci 2. i 3. ovoga članka primjenjuju na
odgovarajući način.
Člankom 3. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 4.
Člankom 24. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 69. je
izmijenjen.
Članak 69.
Ako je za suđenje nadležan sud u Republici Hrvatskoj, ali se prema odredbama ovoga
Zakona ne može utvrditi koji je sud mjesno nadležan, Vrhovni sud Republike Hrvatske,
na prijedlog stranke odredit će koji će stvarno nadležni sud biti mjesno nadležan.
d) Sporazum o mjesnoj nadležnosti
Članak 70.
Ako zakonom nije određena isključiva mjesna nadležnost suda, stranke se mogu
sporazumjeti da im u prvom stupnju sudi sud koji nije mjesno nadležan, uz uvjet da je
taj sud stvarno nadležan.
Ako je zakonom određeno da su za suđenje u određenom sporu mjesno nadležna dva
suda ili više sudova, stranke se mogu sporazumjeti da im u prvom stupnju sudi jedan od
tih sudova ili drugi stvarno nadležni sud.
Taj sporazum važi samo ako je sastavljen u pisanom obliku i ako se tiče određenog
spora ili više sporova koji svi proistječu iz određenog pravnog odnosa.
Sporazum o mjesnoj nadležnosti sklopljen je u pisanom obliku i ako je sklopljen
razmjenom pisama, brzojava, teleksa ili drugih telekomunikacijskih sredstava koja
omogućavaju pisani dokaz o sklopljenom ugovoru.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 21/166Člankom 25. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u članku 70.
pojedini pojmovi su izmijenjeni.
Člankom 33. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 4., a dosadašnji stavak 4. postao stavak 5.
Ispravu o sporazumu tužitelj mora priložiti uz tužbu.
Glava treća
IZUZEĆE
Članak 71.
Sudac ne može obavljati sudačku dužnost:
1) ako je sam stranka, zakonski zastupnik ili punomoćnik stranke, ako je sa strankom u
odnosu suovlaštenika, suobveznika ili regresnog obveznika ili ako je u istom predmetu
saslušan kao svjedok ili vještak;
2) ako stalno ili privremeno radi u pravnoj osobi koja je stranka u postupku;
Člankom 4. ZIZPP­a (NN 91/92. – stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u točki 2. pojedine
riječi su brisane.
3) ako mu je stranka ili zakonski zastupnik ili punomoćnik stranke srodnik po krvi u
pravoj liniji do bilo kog stupnja, a u pobočnoj liniji do četvrtog stupnja ili mu je bračni
drug, izvanbračni drug ili srodnik po tazbini do drugog stupnja, bez obzira na to je li
brak prestao ili nije;
4) ako je skrbnik, usvojitelj ili usvojenik stranke, njezina zakonskog zastupnika ili
punomoćnika;
5) ako je u istom predmetu sudjelovao u postupku pred nižim sudom ili pred kojim
drugim tijelom;
6) ako je u stečajnom postupku u povodu kojega je došlo do spora sudjelovao ili
sudjeluje kao stečajni sudac ili član stečajnog vijeća,
7) ako postoje druge okolnosti koje dovode u sumnju njegovu nepristranost.
Člankom 34. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 71.
u uvodnoj rečenici brisane riječi: »ili sudac porotnik«, u točki 3. dodane riječi:
»izvanbračni drug«, točka 5. izmijenjena te dodana nova točka 6.
Članak 72.
Sudac, čim sazna da postoji koji od razloga za izuzeće iz članka 71. toč. 1. do 6. ovog
Zakona, dužan je prekinuti svaki rad na tom predmetu i o tome obavijestiti predsjednika
suda, koji će mu odrediti zamjenika. Ako je riječ o izuzeću predsjednika suda, on će
odrediti sebi zamjenika iz reda sudaca tog suda, a ako to nije moguće, postupit će prema
članku 67. ovog Zakona.
Ako sudac smatra da postoje druge okolnosti koje dovode u sumnju njegovu
nepristranost (članak. 71. točka 7.), obavijestit će o tome predsjednika suda, koji će
odlučiti o izuzeću. Do donošenja rješenja predsjednika suda sudac može poduzimati
samo one radnje za koje postoji opasnost od odgode.
Člankom 35. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 72.
brisane riječi: »ili sudac porotnik«.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 22/166Članak 73.
Člankom 36. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 73.
izmijenjen.
Stranke mogu tražiti izuzeće samo suca koji sudjeluje u određenom postupku, odnosno
predsjednika suda koji o zahtjevu za izuzeće treba odlučiti.
Nije dopušten zahtjev za izuzeće:
1) kojim se uopćeno traži izuzeće svih sudaca nekoga suda ili svih sudaca koji bi mogli
suditi u nekom predmetu,
2) o kojem je već odlučeno,
3) u kojem nije naveden obrazloženi razlog zbog kojeg se traži izuzeće.
Zahtjeve iz stavka 2. ovoga članka odbacit će sudac pojedinac ili predsjednik vijeća
pred kojim teče postupak u povodu kojeg je izuzeće zatraženo.
Protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka posebna žalba nije dopuštena.
Ako je zahtjev za izuzeće iz stavka 2. ovoga članka istaknut u pravnom lijeku, odbacit
će ga predsjednik prvostupanjskog suda.
Stranka je dužna podnijeti zahtjev za izuzeće suca čim sazna da postoji razlog za
izuzeće, a najkasnije do završetka rasprave pred prvostupanjskim sudom; a ako nije bilo
rasprave, do donošenja odluke.
Zahtjev za izuzeće suca višeg suda stranka može staviti u pravnom lijeku ili odgovoru
na pravni lijek.
Članak 74.
O zahtjevu stranke za izuzeće odlučuje predsjednik suda, ako zakonom nije drugačije
određeno.
Člankom 37. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
dodane riječi: »ako zakonom nije drugačije određeno«.
Ako stranka traži izuzeće predsjednika suda, odluku o izuzeću donosi predsjednik
neposredno višeg suda.
O zahtjevu stranaka za izuzeće predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske
odlučuje vijeće sastavljeno od pet sudaca toga suda.
Člankom 26. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) stavak 3. je
izmijenjen.
Člankom 37. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječi: »opća sjednica« zamijenjene riječima: »vijeće sastavljeno od pet sudaca«.
Prije donošenja rješenja o izuzeću uzet će se izjava od suca čije se izuzeće traži, a prema
potrebi obavit će se i drugi izviđaji.
Člankom 37. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
brisane riječi: »ili suca porotnika«.
Člankom 37. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 5.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 23/166Člankom 4. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) briše se dodani
stavak 5.
Protiv rješenja kojim se zahtjev za izuzeće prihvaća nije dopuštena žalba, a protiv
rješenja kojim se zahtjev odbacuje ili odbija nije dopuštena posebna žalba.
Člankom 37. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 5.
(tada stavak 6.) dodane riječi: »odbacuje ili«.
Članak 75.
Člankom 38. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 75.
izmijenjen.
Kad sudac pojedinac, predsjednik vijeća, član vijeća ili predsjednik suda sazna da je
stavljen zahtjev za njegovo izuzeće, dužan je obustaviti svaki rad na tom predmetu, a
ako je izuzeće zatraženo zbog razloga iz članka 71. točke 7. ovoga Zakona, može do
donošenja rješenja o zahtjevu poduzimati samo one radnje za koje postoji opasnost od
odgode.
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka sudac pojedinac ili predsjednik vijeća može
rješenjem protiv kojega nije dopuštena žalba odlučiti nastaviti s radom ako ocijeni da je
zahtjev za izuzeće očito neosnovan i da je postavljen radi sprječavanja ili ometanja suda
u poduzimanju određenih radnji, odnosno radi odugovlačenja postupka.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka sudac pojedinac ili predsjednik vijeća će odrediti da
se spis predmeta umnoži te da se prijepis spisa zajedno sa zahtjevom za izuzeće
proslijedi na odlučivanje.
Ako zahtjev za izuzeće bude prihvaćen, radnje koje su poduzete i odluke koje su
donesene u smislu stavka 2. i 3. ovoga članka ukinut će sudac pojedinac ili predsjednik
vijeća koji će preuzeti vođenje postupka.
Sud će novčano kazniti, uz odgovarajuću primjenu odredaba članka 10. ovoga Zakona,
stranku i umješača, odnosno njihova zastupnika ako se utvrdi da je zahtjev za izuzeće
očito neosnovan i da je podnesen samo zato da bi se omelo ili spriječilo sud u
poduzimanju nekih radnji ili radi odugovlačenja postupka.
Na zahtjev protivne stranke sud će bez odgode rješenjem odlučiti o naknadi troškova
postupka koji su toj stranci uzrokovani postavljanjem neosnovanoga zahtjeva za
izuzeće. Protiv toga rješenja posebna žalba nije dopuštena, a na temelju njega ovrha se
može tražiti i prije njegove pravomoćnosti.
Članak 76.
Odredbe o izuzeću sudaca primjenjivat će se na odgovarajući način i na sudske
savjetnike i zapisničare.
Člankom 39. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
O izuzeću sudskih savjetnika i zapisničara odlučuje sudac pojedinac ili predsjednik
vijeća.
Člankom 39. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.
Glava četvrta
STRANKE I NJIHOVI ZAKONSKI ZASTUPNICI12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 24/166Članak 77.
Stranka u postupku može biti svaka fizička i pravna osoba.
Posebnim propisima određuje se tko može biti stranka u postupku osim fizičkih i
pravnih osoba.
Parnični sud može, iznimno, s pravnim učinkom u određenoj parnici, priznati svojstvo
stranke i onim oblicima udruživanja koji nemaju stranačku sposobnost prema
odredbama st. 1. i 2. ovog članka ako utvrdi da, s obzirom na predmet spora, u suštini
udovoljavaju bitnim uvjetima za stjecanje stranačke sposobnosti, a osobito ako
raspolažu imovinom na kojoj se može provesti ovrha.
Protiv rješenja iz stavka 3. ovog članka kojim se priznaje svojstvo stranke u parnici nije
dopuštena posebna žalba.
Člankom 40. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječi: »društvenim sredstvima« su brisane, a riječ: »izvršenje« zamijenjena riječju:
»ovrhom«.
Članak 78.
Člankom 27. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 78. je
izmijenjen.
Člankom 41. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 78. je
izmijenjen.
Kad su državni odvjetnik ili koje drugo državno tijelo zakonom ovlašteni pokrenuti
parnični postupak oni mogu poduzimati radnje u postupku potrebne za ostvarivanje
svojih ovlasti.
Članak 79.
Stranka koja je potpuno poslovno sposobna može sama obavljati radnje u postupku
(parnična sposobnost).
Punoljetna osoba kojoj je djelomično ograničena poslovna sposobnost parnično je
sposobna u granicama svoje poslovne sposobnosti.
Maloljetnik koji nije stekao potpunu poslovnu sposobnost parnično je sposoban u
granicama u kojima mu se priznaje poslovna sposobnost.
Članak 80.
Stranku koja nema parničnu sposobnost zastupa njezin zakonski zastupnik.
Zakonski zastupnik određuje se zakonom ili aktom nadležnoga državnog organa
donesenim na temelju zakona.
Članak 81.
Zakonski zastupnik može u ime stranke poduzimati sve radnje u postupku, ali ako je za
podnošenje ili povlačenje tužbe, za priznanje odnosno za odricanje od tužbenog
zahtjeva, za zaključenje nagodbe ili za poduzimanje drugih radnji u postupku u
posebnim propisima određeno da zastupnik mora imati posebno ovlaštenje, on može te
radnje poduzimati samo ako ima takvo ovlaštenje.
Osoba koja se pojavljuje kao zakonski zastupnik dužna je na zahtjev suda dokazati da je
zakonski zastupnik. Kad je za poduzimanje određenih radnji u postupku potrebno12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 25/166posebno ovlaštenje, zakonski zastupnik dužan je dokazati da ima takvo ovlaštenje.
Kad sud ustanovi da zakonski zastupnik osobe pod skrbništvom ne pokazuje potrebnu
pažnju u zastupanju, obavijestit će o tome centar za socijalnu skrb. Ako bi zbog
propuštanja zastupnika mogla nastati šteta za osobu pod skrbništvom, sud će zastati s
postupkom i predložiti da se odredi drugi zakonski zastupnik.
Članak 82.
U tijeku cijelog postupka sud će, po službenoj dužnosti, paziti može li osoba koja se
pojavljuje kao stranka biti stranka u postupku i je li parnično sposobna, zastupa li
parnično nesposobnu stranku njezin zakonski zastupnik i ima li zakonski zastupnik
posebno ovlaštenje kad je ono potrebno.
Članak 83.
Kad sud utvrdi da osoba koja se pojavljuje kao stranka ne može biti stranka u postupku,
a taj se nedostatak može otkloniti, pozvat će tužitelja da izvrši potrebne ispravke u tužbi
ili će poduzeti druge mjere da bi se postupak mogao nastaviti s osobom koja može biti
stranka u postupku.
Isto tako, kad sud utvrdi da stranka nema zakonskog zastupnika ili da zakonski
zastupnik nema posebno ovlaštenje kad je ono potrebno, zatražit će da nadležni centar
za socijalnu skrb postavi skrbnika parnično nesposobnoj osobi odnosno pozvat će
zakonskog zastupnika da pribavi posebno ovlaštenje ili će poduzeti druge mjere koje su
potrebne da bi parnično nesposobna stranka bila pravilno zastupana.
Sud može odrediti stranci rok za otklanjanje nedostataka iz st. 1. i 2. ovog člana.
Dok se ne otklone ti nedostaci, mogu se u postupku poduzimati samo one radnje zbog
čije bi odgode mogle nastati štetne posljedice za stranku.
Ako se navedeni nedostaci ne mogu otkloniti ili ako određeni rok bezuspješno protekne,
sud će rješenjem ukinuti radnje provedene u postupku ako su zahvaćene tim
nedostacima i odbaciti tužbu ako su nedostaci takve prirode da sprečavaju daljnje
vođenje parnice.
Protiv rješenja kojim se naređuju mjere za otklanjanje nedostataka nije dopuštena žalba.
Članak 84.
Ako se u tijeku postupka pred prvostupanjskim sudom pokaže da bi redovan postupak
oko postavljanja zakonskog zastupnika tuženiku trajao dugo, tako da bi zbog toga za
jednu ili obje stranke mogle nastati štetne posljedice, sud će tuženiku postaviti
privremenog zastupnika.
Uz uvjet iz stavka 1. ovog članka sud će postaviti tuženiku privremenog zastupnika
osobito u ovim slučajevima:
1) ako tuženik nije parnično sposoban, a nema zakonskog zastupnika;
2) ako postoje suprotni interesi tuženika i njegova zakonskog zastupnika;
3) ako obje stranke imaju istoga zakonskog zastupnika;
4) ako je boravište tuženika nepoznato, a tuženik nema punomoćnika;
5) ako se tuženik ili njegov zakonski zastupnik, koji nemaju punomoćnika u Republici
Hrvatskoj, nalaze u inozemstvu, a dostava se nije mogla obaviti.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 26/166O postavljanju privremenog zastupnika sud će bez odgode obavijestiti centar za
socijalnu skrb, a i stranke kad je to moguće.
Sud može privremenoga zastupnika postaviti i pravnoj osobi, primjenjujući na
odgovarajući način odredbe prethodnih stavaka ovoga članka.
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.
Ako se tijekom postupka nakon podnošenja tužbe i u odnosu na tužitelja ostvare razlozi
zbog kojih je prema prethodnim odredbama ovoga članka moguće tuženiku postaviti
privremenoga zastupnika, sud će privremenoga zastupnika postaviti i tužitelju.
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
5.
Članak 85.
Privremeni zastupnik ima u postupku za koji je postavljen sva prava i dužnosti
zakonskog zastupnika.
Ta prava i dužnosti privremeni zastupnik vrši sve dok se stranka ili njezin punomoćnik
ne pojavi pred sudom odnosno dok centar za socijalnu skrb ne obavijesti sud da je
postavio skrbnika.
Člankom 43. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »tuženik« zamijenjena riječju: »stranka«, a riječ: »njegov« zamijenjena riječju:
»njezin«.
Članak 86.
Ako je privremeni zastupnik postavljen stranci iz razloga navedenih u članku 84. stavku
2. toč. 4. i 5. ovog Zakona, sud će izdati oglas koji će objaviti u »Narodnim novinama« i
na oglasnoj ploči suda, a prema potrebi i na drugi prikladan način.
Člankom 28. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 1.
riječi: »odnosno pokrajinskom« brisane su.
Oglas treba da sadrži: naznaku suda koji je postavio privremenog zastupnika, zakonsku
osnovu, ime stranke kojoj se postavlja zastupnik, predmet spora, ime zastupnika i
njegovo zanimanje i boravište te upozorenje da će zastupnik zastupati stranku u
postupku sve dok se stranka ili njezin punomoćnik ne pojavi pred sudom odnosno dok
centar za socijalnu skrb ne obavijesti sud da je postavio skrbnika.
Člankom 44. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 86.
pojedini pojmovi su izmijenjeni.
Članak 87. brisan
Člankom 29. Zakona o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN 53/91. – stupio
na snagu 8. listopada 1991.) članak 87. briše se.
Članak 88.
Strani državljanin koji nije parnično sposoban prema zakonu države čiji je državljanin,
a parnično je sposoban prema zakonu Republike Hrvatske, može sam poduzimati radnje
u postupku. Zakonski zastupnik može poduzimati radnje u postupku samo dok strani
državljanin ne izjavi da sam preuzima vođenje parnice.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 27/166Člankom 30. ZPZPP­a (NN 53/91. – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u članku 88.
pojedini pojmovi su izmijenjeni.
Glava peta
PUNOMOĆNICI
Članak 89.
Stranke mogu poduzimati radnje u postupku osobno ili preko punomoćnika, ali sud
može pozvati stranku koja ima punomoćnika da se pred sudom osobno izjasni o
činjenicama koje treba utvrditi u parnici.
Stranka koju zastupa punomoćnik može uvijek doći pred sud i davati izjave pored svog
punomoćnika.
Članak 89.a
Člankom 45. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dodan članak 89.a.
Stranku kao punomoćnik može zastupati samo odvjetnik, ako zakonom nije drugačije
određeno.
Stranku može kao punomoćnik zastupati osoba koja je s njome u radnom odnosu, ako je
potpuno poslovno sposobna.
Stranku kao punomoćnik može zastupati srodnik po krvi u pravoj liniji, brat, sestra ili
bračni drug – ako je potpuno poslovno sposoban i ako se ne bavi nadripisarstvom.
Članak 90.
Člankom 46. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 90. izmijenjen.
Ako se kao punomoćnik pojavi osoba koja ne može biti punomoćnikom prema
odredbama članka 89.a ovoga Zakona, sud će takvoj osobi uskratiti daljnje zastupanje i
o tome obavijestiti stranku.
Žalba protiv rješenja o uskrati zastupanja ne zadržava provedbu rješenja.
Ako utvrdi da punomoćnik koji nije odvjetnik nije sposoban obavljati tu dužnost, sud će
upozoriti stranku na štetne posljedice koje mogu nastati zbog nepravilnog zastupanja.
Članak 91.
Ako u parnicama o imovinskopravnim zahtjevima vrijednost predmeta spora prelazi
50.000,00 kuna, punomoćnici pravnih osoba mogu biti samo osobe koje imaju položen
pravosudni ispit.
Člankom 5. ZIZPP­a (NN 91/92 – stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u članku 91. riječi:
»25.000 dinara« zamijenjene su riječima: »200.000 hrvatskih dinara«.
Člankom 2. ZIDZPP­a (NN 112/99 – stupio na snagu 7. studenoga 1999.) u članku 91.
riječi: »800.000 hrvatskih dinara« zamijenjene riječima: »50.000,00 kuna«.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 28/166Članak 91.a
Člankom 5. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
91.a.
Stranka može podnijeti reviziju preko opunomoćenika koji je odvjetnik.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, stranka može sama podnijeti reviziju ako ima
položeni pravosudni ispit, odnosno za nju može reviziju podnijeti kao opunomoćenik
osoba koja ju je prema odredbama ovoga ili kojega drugog zakona ovlaštena zastupati u
tom svojstvu iako nije odvjetnik – ako ima položen pravosudni ispit.
Stranka, odnosno njezin opunomoćenik iz stavka 2. ovoga članka, dužni su uz reviziju
priložiti izvornik ili presliku potvrde o položenom pravosudnom ispitu, ako takva
potvrda u izvorniku ili preslici već prije nije podnesena sudu u istom postupku.
Članak 92.
Radnje u postupku što ih punomoćnik poduzima u granicama punomoći imaju isti
pravni učinak kao da ih je poduzela sama stranka.
Članak 93.
Stranka može izmijeniti ili opozvati izjavu svog punomoćnika na ročištu na kome je ta
izjava dana.
Ako je punomoćnik priznao koju činjenicu na ročištu kome stranka nije prisustvovala ili
je koju činjenicu priznao u podnesku, a stranka to priznanje kasnije izmijeni ili
opozove, sud će cijeniti obje izjave prema članku 221. stavku 2. ovog Zakona.
Članak 94.
Opseg punomoći određuje stranka.
Stranka može ovlastiti punomoćnika da poduzima samo određene radnje ili da
poduzima sve radnje u postupku.
Članak 95.
Ako je stranka izdala odvjetniku punomoć za vođenje parnice, a nije pobliže odredila
ovlaštenja u punomoći, odvjetnik je ovlašten na temelju takve punomoći:
1) obavljati sve radnje u postupku, a osobito podnijeti tužbu, povući je, priznati tužbeni
zahtjev ili se odreći tužbenog zahtjeva, zaključiti nagodbu, podnijeti pravni lijek i odreći
se ili odustati od njega te zahtijevati izdavanje privremenih mjera osiguranja;
2) stavljati zahtjev za ovrhu ili osiguranje i poduzimati potrebne radnje u postupku u
povodu takva zahtjeva;
Člankom 47. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
točki 2. riječ: »izvršenje« zamijenjena riječju: »ovrha«.
3) od protivne stranke primiti dosuđene troškove;
4) punomoć prenijeti na drugog odvjetnika ili ovlastiti drugog odvjetnika na
poduzimanje samo pojedinih radnji u postupku.
Za podnošenje prijedloga za ponavljanje postupka odvjetniku je potrebna posebna
punomoć, ako je od pravomoćnosti odluke proteklo više od šest mjeseci.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 29/166Odvjetnički vježbenik bez položenoga pravosudnog ispita može zamjenjivati odvjetnika
kod kojeg je zaposlen samo pred sudom prvoga stupnja, u postupcima čija vrijednost
predmeta spora nije veća od 50.000,00 kuna.
Člankom 47. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 3.
izmijenjen.
Odvjetnički vježbenik s položenim pravosudnim ispitom može zamjenjivati odvjetnika
bez ikakvih ograničenja.
Člankom 47. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.
Članak 95.a
Člankom 6. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
95.a.
Ako je odvjetniku privremeno obustavljeno pravo na obavljanje odvjetništva, tada ga
zamjenjuje privremeni zamjenik kojem pripadaju sva prava koja ima odvjetnik kojeg
zamjenjuje i bez punomoći stranaka.
Privremeni zamjenik je dužan sudu podnijeti rješenje o postavljanju za privremenog
zamjenika prigodom obavljanja prve radnje u postupku.
Ako odvjetnik prestane obavljati odvjetništvo, tada je preuzimatelj njegova ureda dužan
bez posebne punomoći zastupati stranku najdulje šest mjeseci od dana kada je odvjetnik
prestao obavljati odvjetništvo.
Preuzimatelj ureda dužan je o tome, bez odgode, obavijestiti sud i stranku koju zastupa.
Članak 96.
Ako stranka u punomoći nije pobliže odredila ovlaštenja punomoćnika, punomoćnik
koji nije odvjetnik može, na temelju takve punomoći, obavljati sve radnje u postupku,
ali mu je uvijek potrebno izričito ovlaštenje za povlačenje tužbe, za priznanje ili za
odricanje od tužbenog zahtjeva, za zaključenje nagodbe, za odricanje ili odustanak od
pravnog lijeka i za prenošenje punomoći na drugu osobu te za podnošenje izvanrednih
pravnih lijekova.
Članak 97.
Stranka izdaje punomoć u pisanom obliku ili usmeno na zapisnik kod suda.
Stranka koja nije pismena ili nije u stanju potpisati se stavit će na pismenu punomoć
umjesto potpisa otisak kažiprsta. Ako se u tom slučaju punomoć izdaje osobi koja nije
odvjetnik, potrebna je prisutnost dvojice svjedoka koji će se potpisati na punomoći.
Ako posumnja u istinitost pisane punomoći, sud može rješenjem odrediti da se podnese
ovjerena punomoć. Protiv tog rješenja nije dopuštena žalba.
Članak 98.
Punomoćnik je dužan pri prvoj radnji u postupku podnijeti punomoć.
Sud može dopustiti da radnje u postupku za stranku privremeno obavi osoba koja nije
podnijela punomoć, ali će istovremeno narediti toj osobi da naknadno u određenom
roku podnese punomoć ili odobrenje stranke za obavljanje parnične radnje.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 30/166Dok ne protekne rok za podnošenje punomoći, sud će odgoditi donošenje odluke. Ako
taj rok bezuspješno protekne, sud će nastaviti postupak, ne uzimajući u obzir radnje što
ih je obavila osoba bez punomoći.
Sud je dužan u tijeku cijelog postupka paziti je li osoba koja se pojavljuje kao
punomoćnik ovlaštena za zastupanje. Ako sud utvrdi da osoba koja se pojavljuje kao
punomoćnik nije ovlaštena za zastupanje, ukinut će parnične radnje što ih je ta osoba
poduzela ako te radnje nije stranka naknadno odobrila.
Članak 99.
Stranka može punomoć u svako vrijeme opozvati, a punomoćnik je može u svako
vrijeme otkazati.
Opozivanje odnosno otkaz punomoći mora se saopćiti sudu pred kojim se vodi postupak
u pisanom obliku ili usmeno na zapisnik.
Opozivanje odnosno otkaz punomoći važi za protivnu stranku od časa kad joj je
saopćen.
Poslije otkaza punomoći punomoćnik je dužan još mjesec dana obavljati radnje za
osobu koja mu je izdala punomoć ako je potrebno da od nje otkloni kakvu štetu koja bi
u to vrijeme mogla nastati.
Članak 100.
Ako je punomoćniku dano ovlaštenje da može obavljati sve radnje u postupku, a stranka
izgubi parničnu sposobnost, odnosno njezin zakonski zastupnik umre ili izgubi
poslovnu sposobnost, ili ako zakonski zastupnik bude razriješen dužnosti, punomoćnik
je ovlašten i nadalje poduzimati radnje u postupku, ali novi zakonski zastupnik može
opozvati punomoć.
Člankom 48. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
U slučajevima navedenim u stavku 1. ovog članka punomoćniku koji nije odvjetnik
uvijek prestaju ovlaštenja koja se u punomoći moraju izričito navesti (članak 96).
Članak 101.
Smrću fizičke osobe, odnosno prestankom pravne osobe prestaje i punomoć koju je ona
izdala.
Člankom 49. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
U slučaju stečaja punomoć koju je izdao stečajni dužnik prestaje kad prema važećim
propisima nastupe pravne posljedice otvaranja stečajnog postupka, ako zakonom nije
drugačije određeno.
Člankom 49. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
dodane riječi: »ako zakonom nije drugačije propisano«.
Iznimno od odredaba st. 1. i 2. ovog članka, punomoćnik je dužan još mjesec dana
obavljati radnje u postupku ako je potrebno da od stranke otkloni štetu.
Glava šesta
JEZIK U POSTUPKU12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 31/166Članak 102.
Stranke i drugi sudionici u postupku imaju pravo pri sudjelovanju na ročištima i pri
usmenom poduzimanju drugih procesnih radnji pred sudom upotrebljavati svoj jezik.
Ako se postupak ne vodi na jeziku stranke odnosno drugih sudionika u postupku,
osigurat će im se usmeno prevođenje na njihov jezik onoga što se na ročištu iznosi te
usmeno prevođenje isprava koje se na ročištu koriste radi dokazivanja.
Stranke i drugi sudionici u postupku poučit će se o pravu da usmeni postupak pred
sudom prate na svom jeziku uz pomoć tumača. Oni se mogu odreći prava na prevođenje
ako izjave da znaju jezik na kojem se vodi postupak. U zapisniku će se zabilježiti da im
je dana pouka te izjave stranaka odnosno sudionika.
Prevođenje obavljaju tumači.
Troškovi prevođenja padaju na teret stranke ili sudionika kojega se tiču.
Člankom 50. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.
Članak 103.
Člankom 31. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 103. je
izmijenjen.
Pozivi, odluke i druga pismena upućuju se strankama i drugim sudionicima u postupku
na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu.
Člankom 51. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
brisan je.
Članak 104.
Stranke i drugi sudionici u postupku upućuju sudu svoje tužbe, žalbe i druge podneske
na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu.
Člankom 32. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 104. je
izmijenjen.
Člankom 52. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) riječi: »jeziku
koji je u službenoj uporabi u sudu« zamijenjene su riječima: »hrvatskom jeziku i
latiničnom pismu«.
Članak 105.
Člankom 33. ZPZPP­a (NN 53/91 stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 105. je
izmijenjen.
Člankom 53. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 105. je
izmijenjen.
Uporaba jezika i pisma nacionalnih manjina u parničnom postupku uređuje se posebnim
zakonom.
Troškovi prevođenja na jezik nacionalne manjine koji nastanu primjenom odredaba
Ustava Republike Hrvatske, ovoga Zakona te drugih zakona o pravu pripadnika
nacionalnih manjina na uporabu svoga jezika padaju na teret sredstava suda.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 32/166Glava sedma
PODNESCI
Članak 106.
Tužba, odgovor na tužbu, pravni lijekovi i druge izjave, prijedlozi i saopćenja koji se
daju izvan rasprave podnose se u pisanom obliku (podnesci).
Podnesci moraju biti razumljivi i moraju sadržati sve ono što je potrebno da bi se u vezi
s njima moglo postupiti. Oni osobito treba da sadrže: oznaku suda, ime, zanimanje i
prebivalište odnosno boravište stranaka, njihovih zakonskih zastupnika i punomoćnika,
ako ih imaju, predmet spora, sadržaj izjave i potpis podnosioca.
Stranka, odnosno njezin zastupnik potpisuju podnesak na njegovu kraju.
Člankom 54. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na podneske predane sudu nakon stupanja na snagu ovoga Zakona,
dodan novi stavak 3., a dosadašnji stavci 3. i 4. postali stavci 4. i 5.
Ako izjava sadrži kakav zahtjev, stranka treba da u podnesku navede činjenice na
kojima temelji zahtjev i dokaze kad je to potrebno.
Izjava koja se daje podneskom može se, umjesto podneskom, dati usmeno na zapisnik
kod parničnog suda.
Članak 107.
Podnesci koje treba dostaviti protivnoj stranci predaju se sudu u dovoljnom broju
primjeraka za sud i protivnu stranku. Tako treba postupiti i kad se uz podnesak podnose
prilozi.
Ako je na protivnoj strani više osoba koje imaju zajedničkoga zakonskog zastupnika ili
punomoćnika mogu se za sve te osobe podnesci i prilozi predavati u jednom primjerku.
Članak 108.
Isprave koje se prilažu podnesku podnose se u izvorniku ili u prijepisu.
Ako stranka priloži ispravu u izvorniku, sud će takvu ispravu zadržati, a protivnoj
stranci dopustiti da je, razgleda. Kad prestane potreba da se takva isprava drži u sudu,
vratit će se podnosiocu na njegov zahtjev, ali sud može tražiti od podnosioca da spisima
priloži prijepis isprave.
Ako je isprava priložena u prijepisu, sud će na zahtjev protivne stranke pozvati
podnosioca da podnese sudu ispravu u izvorniku, a protivnoj stranci dopustiti da je
pregleda. Kad je to potrebno, sud će odrediti rok u kojem se isprava ima predati
odnosno pregledati.
Protiv tih rješenja nije dopuštena žalba.
Članak 109.
Ako podnesak nije razumljiv ili ne sadržava sve što je potrebno da bi se po njemu
moglo postupiti, sud će podnositelju naložiti da podnesak ispravi odnosno dopuni u
skladu s danom uputom i u tu svrhu mu vratiti podnesak radi ispravka ili dopune.
Člankom 7. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 1.
izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 33/166U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, sud će odrediti rok za ponovno podnošenje
podneska.
Člankom 7. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 2.
izmijenjen.
Ako podnesak vezan za rok bude ispravljen odnosno dopunjen i predan sudu u roku
određenom za dopunu ili ispravak, smatrat će se da je podnesen sudu onog dana kad je
prvi put bio podnesen.
Smatrat će se da je podnesak povučen ako ne bude vraćen sudu u određenom roku i
ispravljen u skladu s dobivenom uputom suda a ako bude vraćen bez ispravka odnosno
dopune, odbacit će se.
Člankom 7. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) u stavku 4. iza
riječi: »roku« dodane riječi: »i ispravljen u skladu s dobivenom uputom suda.«.
Ako podnesci ili prilozi nisu podneseni u dovoljnom broju primjeraka, sud će odrediti
da se oni prepišu na trošak stranke, uz odgovarajuću primjenu propisa o sudskim
pristojbama.
Člankom 55. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 5.
izmijenjen.
Članak 110.
Člankom 56. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 110.
izmijenjen.
Sud prvog stupnja kaznit će novčanom kaznom od 500,00 do 5.000,00 kuna fizičku
osobu, odnosno od 2.000,00 do 20.000,00 kuna pravnu osobu koja u podnesku vrijeđa
sud, stranku ili drugoga sudionika u postupku. Novčana kazna može se izreći i
zastupniku stranke i umješača ako je on odgovoran za vrijeđanje suda.
Člankom 6. ZIZPP­a (NN 91/92 – stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u članku 1. riječi:
»500 dinara« zamjenjuju se riječima: »200.000 hrvatskih dinara«.
Odredbe članka 10. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju u slučajevima
iz stavka 1. ovoga članka.
Odredbe prethodnih stavaka ovoga članka primjenjuju se u svim slučajevima kad sud
izriče novčanu kaznu po odredbama ovoga Zakona, osim ako što drugo nije izričito
predviđeno za pojedine slučajeve.
Glava osma
ROKOVI I ROČIŠTA
Rokovi
Članak 111.
Ako rokovi nisu određeni zakonom, određuje ih sud s obzirom na okolnosti slučaja.
Rok koji sud odredi može se produljiti na prijedlog zainteresirane osobe ako za to
postoje opravdani razlozi.
Prijedlog se mora podnijeti prije proteka roka čije se produljenje traži.
Protiv rješenja o produljenju roka nije dopuštena žalba.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 34/166Članak 112.
Rokovi se računaju na dane, mjesece i godine. Ako je rok određen na dane, u rok se ne
uračunava dan kad je dostava ili saopćenje obavljeno odnosno dan u koji pada događaj
otkad treba računati trajanje roka, već se za početak roka uzima prvi idući dan.
Rokovi određeni na mjesece odnosno na godine završavaju se protekom onog dana
posljednjeg mjeseca odnosno godine koji po svom broju odgovara danu kad je rok
otpočeo. Ako nema tog dana u posljednjem mjesecu, rok se završava posljednjeg dana
tog mjeseca.
Ako posljednji dan roka pada na državni blagdan, ili u nedjelju ili u koji drugi dan kad
sud ne radi, rok istječe protekom prvoga idućeg radnog dana.
Člankom 57. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
riječ: »praznik« zamijenjena riječju: »blagdan«.
Članak 113.
Kad je podnesak vezan za rok, smatra se da je dan u roku ako je prije nego što rok
protekne predan nadležnom sudu.
Ako je podnesak upućen preko pošte preporučenom pošiljkom ili telegrafski, dan
predaje pošti smatra se danom predaje sudu kojemu je upućen.
Ako je podnesak upućen telegrafski, a ne sadrži sve što je potrebno da bi se po njemu
moglo postupiti, smatrat će se da je dan u roku ako uredan podnesak naknadno bude
predan sudu ili bude upućen sudu preporučenom pošiljkom u roku od tri dana od dana
predaje brzojava pošti.
Za osobe koje se nalaze na službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske dan predaje
podneska ustrojstvenoj jedinici Oružanih snaga Republike Hrvatske smatra se danom
predaje sudu.
Člankom 34. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 4. i 5.
određene riječi su brisane.
Člankom 8. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 4.
izmijenjen.
Odredba stavka 4. ovoga članka odnosi se i na ostale osobe koje se nalaze u službi u
ustrojstvenim jedinicama Oružanih snaga Republike Hrvatske u mjestima u kojima ne
postoji redovita pošta.
Člankom 8. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 5.
izmijenjen.
Za osobe lišene slobode dan predaje podneska upravi zatvora, kazneno­popravne
ustanove ili odgojno­popravnog doma smatra se danom predaje sudu.
Ako je podnesak koji je vezan za rok predan ili upućen nenadležnom sudu prije proteka
roka, a stigne nadležnom sudu nakon proteka roka, smatrat će se da je na vrijeme
podnesen ako se njegovo podnošenje nenadležnom sudu može pripisati neznanju ili
očitoj pogrešci podnosioca.
Odredbe st. 1. do 7. ovog članka primjenjuju se i na rok u kojem se prema posebnim
propisima mora podići tužba a i na rok zastare potraživanja ili kakva drugog prava.
Ročišta12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 35/166Članak 114.
Ročište određuje sud kad je to zakonom propisano ili kad to zahtijevaju potrebe
postupka. Protiv rješenja o određivanju ročišta nije dopuštena žalba.
Sud će na ročište pravodobno pozvati stranke i ostale osobe čija se prisutnost smatra
potrebnom. Uz poziv će se stranci dostaviti podnesak koji je dao povod za određivanje
ročišta; a u pozivu će se naznačiti mjesto, prostorija i vrijeme održavanja ročišta.
Ako se uz poziv ne dostavlja podnesak, u pozivu će se navesti stranke, predmet spora te
radnja koja će se na ročištu obaviti.
Sud će u pozivu osobito upozoriti na zakonske posljedice izostanka s ročišta.
Članak 115.
Ročište se, u pravilu, održava u sudskoj zgradi. Sud može odlučiti da se ročište održi
izvan sudske zgrade kad ustanovi da je to nužno ili da će se na taj način uštedjeti u
vremenu ili u troškovima postupka. Protiv takva rješenja nije dopuštena žalba.
Članak 116.
Sud može ročište odgoditi kad je to potrebno radi izvođenja dokaza ili kad za to postoje
drugi opravdani razlozi.
Kad se ročište odgodi, sud će u pravilu prisutnima odmah priopćiti mjesto i vrijeme
novog ročišta.
Člankom 9. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) u stavku 2.
riječi: »po mogućnosti« zamijenjene riječima: »u pravilu«, a riječ. »saopćiti« riječju:
»priopćiti«.
Protiv rješenja o odgodi ročišta nije dopuštena žalba.
Povrat u prijašnje stanje
Članak 117.
Ako stranka propusti ročište ili rok za poduzimanje kakve radnje u postupku i zbog toga
izgubi pravo na poduzimanje te radnje, sud će toj stranci na njezin prijedlog dopustiti da
naknadno obavi tu radnju (povrat u prijašnje stanje) ako ocijeni da postoje opravdani
razlozi za propuštanje.
Povrat u prijašnje stanje nije dopušten ako se propuštanje stranke može pripisati bitnoj
povredi postupka zbog koje se može izjaviti pravni lijek.
Člankom 58. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 2., a dosadašnji stavak 2. postao stavak 3.
Kad se dopusti povrat u prijašnje stanje, parnica se vraća u ono stanje u kojem se
nalazila prije propuštanja i ukidaju se sve odluke koje je sud zbog propuštanja donio.
Članak 118.
Prijedlog za povrat u prijašnje stanje podnosi se sudu kod kojega je trebalo obaviti
propuštenu radnju.
Prijedlog se mora podnijeti u roku od petnaest dana, računajući od dana kad je prestao
razlog koji je uzrokovao propuštanje; a ako je stranka tek kasnije saznala za propuštanje
– od dana kad je za to saznala.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 36/166Ako je stranka u pozivu za poduzimanje neke parnične radnje ili u pozivu za ročište bila
upozorena na posljedice propuštanja, smatrat će se da je saznala za propuštanje onoga
dana kojega je istekao rok u kojemu je radnju trebala poduzeti, odnosno onoga dana
kojega je održano ročište na koje je pozvana.
Člankom 59. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje ako je poziv stranci dostavljan nakon stupanja na snagu ovoga Zakona,
dodan novi stavak 3., a dosadašnji stavi 3. i 4. postali stavci 4. i 5.
Nakon proteka tri mjeseca od dana propuštanja ne može se tražiti povrat u prijašnje
stanje.
Ako se povrat u prijašnje stanje predlaže zbog propuštanja roka, predlagač je dužan
istovremeno s podnošenjem prijedloga obaviti i propuštenu radnju.
Članak 119.
Neće se dopustiti povrat u prijašnje stanje ako je propušten rok za stavljanje prijedloga
da se dopusti povrat u prijašnje stanje ili ako je propušteno ročište određeno u povodu
prijedloga za povrat u prijašnje stanje.
Članak 120.
Prijedlog za povrat u prijašnje stanje, u pravilu, ne utječe na tijek parnice, ali sud može
odlučiti da se postupak prekine do pravomoćnosti rješenja o prijedlogu.
Ako je sud donio odluku da se postupak prekine, a pred višim je sudom u tijeku
postupak u povodu žalbe, obavijestit će se viši sud o toj odluci.
Članak 121.
Nepravodobne i nedopuštene prijedloge za povrat u prijašnje stanje odbacit će sudac
pojedinac, odnosno predsjednik vijeća rješenjem.
Člankom 60. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1. iza
riječi: »će« dodane riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
U vezi s prijedlogom za povrat u prijašnje stanje sud će zakazati ročište, osim ako su
činjenice na kojima se prijedlog temelji općepoznate.
Članak 122.
Protiv rješenja kojim se prihvaća prijedlog za povrat u prijašnje stanje nije dopuštena
žalba, osim ako je prijedlog prihvaćen protivno članku 117. stavku 2. i članku 119. ovog
Zakona ili prijedlog koji je nepravodobno podnesen.
Člankom 61. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 122.
iza riječi: »protivno« dodane su riječi: »članku 117. stavku 2. i«.
Članak 122.a
Člankom 62. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
122.a.
Stranka koja traži povrat u prijašnje stanje dužna je protivnoj stranci naknaditi troškove
postupka izazvane propuštanjem i odlučivanjem o prijedlogu za povrat u prijašnje stanje
neovisno o ishodu spora. O zahtjevu protivne stranke za naknadu troškova postupka sud
je dužan odlučiti rješenjem bez odgode, neovisno o odluci o glavnoj stvari. Protiv toga
rješenja posebna žalba nije dopuštena, a ovrha se na temelju njega može tražiti prije
njegove pravomoćnosti.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 37/166Glava deveta
ZAPISNICI
Članak 123.
Zapisnik se sastavlja o radnjama poduzetim na ročištu.
Zapisnik se sastavlja i o važnijim izjavama ili saopćenjima koje stranke ili drugi
sudionici daju izvan ročišta. O manje važnim izjavama ili saopćenjima neće se
sastavljati zapisnik, nego će se samo staviti službena bilješka na spisu.
Zapisnik piše zapisničar.
Članak 124.
U zapisnik se unosi: naziv i sastav suda, mjesto gdje se obavlja radnja, dan i sat kad se
obavlja radnja, naznaka predmeta spora i imena prisutnih stranaka odnosno trećih osoba
i njihovih zakonskih zastupnika odnosno punomoćnika.
Člankom 63. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »čas« zamijenjena je riječju: »sat«.
Zapisnik treba sadržavati bitne podatke o sadržaju poduzete radnje. U zapisnik o
glavnoj raspravi osobito će se unijeti: je li rasprava bila javna ili je javnost bila
isključena, sadržaj izjava stranaka, njihovi prijedlozi, dokazi koje su ponudile, dokazi
koji su izvedeni, uz navođenje sadržaja iskaza svjedoka i vještaka te odluke suda
donesene na ročištu.
Članak 125.
Zapisnik se mora voditi uredno, u njemu se ne smije ništa brisati, dodati ili mijenjati.
Prekrižena mjesta moraju ostati čitljiva.
Članak 126.
Zapisnik se sastavlja tako da sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća kazuje glasno
zapisničaru što će unijeti u zapisnik.
Člankom 64. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1. iza
riječi: »da« dodane riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Stranke imaju pravo pročitati zapisnik ili zahtijevati da im se pročita te staviti svoje
prigovore na sadržaj zapisnika.
To pravo imaju i druge osobe čija je izjava unesena u zapisnik ali samo u vezi s onim
dijelom zapisnika koji sadrži njihovu izjavu.
Ispravci ili dodaci u pogledu sadržaja zapisnika koje treba provesti u povodu prigovora
stranaka ili drugih osoba ili po službenoj dužnosti unijet će se na kraju zapisnika. Na
zahtjev tih osoba unijet će se i prigovori koji nisu prihvaćeni.
Članak 126.a
Člankom 5. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan članak
126.a.
Ročišta pred sudom mogu se tonski snimati.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 38/166O tonskom snimanju rješenjem odlučuje sud sam ili na prijedlog stranaka. Protiv tog
rješenja žalba nije dopuštena.
Tonska snimka ročišta dostavlja se strankama.
Članak 126.b
Člankom 5. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan članak
126.b.
Tonska snimka ročišta dio je spisa sudskog predmeta.
Način pohrane i prijenosa tonske snimke, tehnički uvjeti i način snimanja uređuju se
Sudskim poslovnikom.
Članak 126.c
Člankom 5. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan članak
126.c.
Tonska snimka prenijet će se i u pisani oblik u roku od osam dana od dana snimanja.
Tonska snimka u pisanom obliku sačinjava se u skladu s odredbom članka 124. ovoga
Zakona i mora sadržavati sve što je snimljeno u tonskoj snimci.
Stranke mogu tražiti prijepis tonske snimke u skladu s odredbama ovoga Zakona.
Prijepis tonske snimke stranke mogu zatražiti u roku od osam dana od dana kada je
tonska snimka sačinjena.
Ako se prijepis tonske snimke i tonska snimka u bitnome razlikuju, stranka ima pravo
podnijeti prigovor u roku od osam dana od dana dostave prijepisa. Prigovor mora biti
obrazložen.
Sud će po prigovoru stranke iz prethodnog stavka u roku od tri dana rješenjem prihvatiti
i izmijeniti prijepis tonske snimke ili prigovor odbiti. Protiv tog rješenja nije dopuštena
posebna žalba.
Članak 127.
Zapisnik potpisuju sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća, zapisničar, stranke
odnosno njihovi zakonski zastupnici ili punomoćnici i tumač.
Člankom 65. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1. iza
riječi: »potpisuju« dodane riječi: »sudac pojedinac, odnosno«, u stavku 4. riječ: »ne
želi« zamijenjena je riječju: »neće«.
Svjedok i vještak potpisuju svoj iskaz na zapisniku kad se oni saslušavaju pred
zamoljenim sucem ili predsjednikom vijeća.
Nepismena osoba ili osoba koja se ne može potpisati stavit će na zapisnik otisak
kažiprsta, a zapisničar će ispod otiska upisati njezino ime i prezime.
Ako se koja stranka, njezin zakonski zastupnik ili punomoćnik, svjedok ili vještak udalji
prije potpisivanja zapisnika ili neće potpisati zapisnik, zabilježit će se to u zapisnik i
navesti razlog koji je iznesen.
Članak 128.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 39/166O vijećanju i glasanju sastavlja se poseban zapisnik. Ako je kod višeg suda u postupku
u vezi s pravnim lijekom odluka donesena jednoglasno, neće se sastaviti zapisnik, nego
će se na izvorniku odluke staviti bilješka o vijećanju i glasanju.
Zapisnik o vijećanju i glasanju sadrži tijek glasanja i odluku koja je donesena.
Odvojena mišljenja priključuju se zapisniku o vijećanju i glasanju ako nisu unesena u
sam zapisnik. Zapisnik odnosno bilješku o glasanju potpisuju svi članovi vijeća i
zapisničar.
Zapisnik o vijećanju i glasanju zatvorit će se u poseban omot. Taj zapisnik može
razgledati samo viši sud kad rješava o pravnom lijeku i u tom slučaju zapisnik će se
ponovno zatvoriti u poseban omot i na omotu naznačiti da je zapisnik razgledan.
Glava deseta
DONOŠENJE ODLUKA
Članak 129.
Sud donosi odluke u obliku presude ili rješenja. O tužbenom zahtjevu sud odlučuje
presudom, a u postupku zbog smetanja posjeda rješenjem.
Kad ne odlučuje presudom, sud odlučuje rješenjem. U postupku izdavanja platnog
naloga rješenje kojim se prihvaća tužbeni zahtjev donosi se u obliku platnog naloga.
Odluka o troškovima u presudi smatra se rješenjem.
Članak 130.
Odluke vijeća donose se nakon vijećanja glasanjem.
U prostoriji u kojoj se vijeća i glasa mogu biti prisutni samo članovi vijeća i zapisničar.
Kad treba donijeti odluku o jednostavnijim pitanjima, vijeće može odluku donijeti i u
samom zasjedanju.
Članak 131.
Predsjednik vijeća rukovodi vijećanjem i glasanjem i glasa posljednji. On se brine da se
o svim pitanjima svestrano i potpuno raspravlja.
Za svaku odluku vijeća potrebna je većina glasova.
Članovi vijeća ne mogu odbiti da glasaju o pitanjima koja postavi predsjednik vijeća.
Član vijeća koji je pri glasanju o kojem ranijem pitanju ostao u manjini ne može se
suzdržati od glasanja o pitanju o kojem se ima kasnije odlučiti.
Ako se u vezi s pojedinim pitanjima o kojima se odlučuje glasovi podijele na više
različitih mišljenja, tako da nijedno od njih nema većinu, razdvojit će se pitanja i
glasanje će se ponavljati sve dok se ne postigne većina. Ako se u pogledu visine
novčane svote ili količine glasovi podijele na više od dva mišljenja, ponovno će se
raspravljati o razlozima za svako mišljenje, pa ako se i nakon toga ne može postići
većina, glasovi dani za najveću novčanu svotu ili količinu dodat će se glasovima danim
za najbližu manju novčanu svotu ili količinu dok se ne postigne većina.
Članak 132.
Prije odlučivanja o glavnoj stvari sud odlučuje je li potrebno dopuniti postupak te o
drugim prethodnim pitanjima.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 40/166Ako pri rješavanju o glavnoj stvari treba odlučiti o više zahtjeva, glasat će se o svakom
zahtjevu napose.
Glava jedanaesta
DOSTAVA PISMENA I RAZMATRANJE SPISA
Način dostave
Članak 133.
Člankom 66. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 133.
izmijenjen.
Pismena se dostavljaju preko pošte ili preko određenoga sudskog službenika, odnosno
sudskog namještenika, preko nadležnoga tijela uprave, preko javnoga bilježnika ili
neposredno u sudu odnosno elektroničkim putem u skladu s posebnim zakonom.
Člankom 10. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) u stavku 1. iza
riječi: »sudu« dodane riječi: »odnosno elektroničkim putem u skladu s posebnim
zakonom«.
Ako se dostava ne obavlja preko pošte, osoba koja obavlja dostavu dužna je osobi kojoj
se dostava obavlja, na njezin zahtjev, dokazati svoje svojstvo ovlaštene osobe.
Osobe koje dostavljač iz stavka 1. ovoga članka zatekne na mjestu na kome dostavu
treba obaviti dužne su, na njegov zahtjev, dokazati svoju istovjetnost.
Kad je to potrebno, dostavljač je ovlašten zatražiti pomoć policije radi utvrđivanja
istovjetnosti osobe koju zatekne na mjestu na kome dostavu treba obaviti te radi
obavljanja drugih radnji dostave. Troškovi koji time nastanu ulaze u troškove postupka.
Članak 133.a
Člankom 67. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
133.a.
Na zahtjev stranke koja izjavi da je spremna snositi troškove time izazvane, sud može
rješenjem protiv kojega nije dopuštena žalba odrediti da se dostava nekoga pismena
povjeri javnome bilježniku. U tom će slučaju sud pismeno koje treba dostaviti zajedno
sa svojim rješenjem staviti u posebnu omotnicu koju će predati toj stranci.
Javni bilježnik od koga stranka zatraži obavljanje radnje dostave dužan ju je obaviti po
pravilima ovoga Zakona o dostavi. Prigodom dostave pismena iz stavka 1. ovoga članka
javni bilježnik ima prava i dužnosti sudskoga dostavljača. Javnog bilježnika u
obavljanju poslova dostave može zamjenjivati i javnobilježnički prisjednik ili
javnobilježnički vježbenik.
O primitku pismena radi dostave i o radnjama poduzetim radi dostave javni bilježnik
sastavit će zapisnike.
Ovjerovljeni prijepis zapisnika o primitku pismena radi dostave te potvrdu o obavljenoj
dostavi zajedno s ovjerovljenim prijepisom zapisnika o dostavi, odnosno nedostavljeno
pismeno zajedno s ovjerovljenim prijepisom zapisnika o poduzetim radnjama javni
bilježnik dostavit će bez odgode izravno sudu.
Troškove izazvane javnobilježničkom dostavom stranka izravno podmiruje javnom
bilježniku. Javni bilježnik kome nisu predujmljena sredstva za pokriće troškova dostave
nije dužan dostavu obaviti, o čemu će javni bilježnik sastaviti zapisnik i o tome izravno
obavijestiti sud.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 41/166Na radnje poduzete u svezi s dostavom preko javnih bilježnika stranke ne plaćaju
javnobilježničke pristojbe.
Troškovi dostave putem javnoga bilježnika ulaze u parnične troškove, ako sud ocijeni
da su oni bili nužni.
Članak 133.b
Člankom 67. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
133.b.
Ako se tuženik prije podnošenja tužbe sudu u pisanom sporazumu sklopljenom s
tužiteljem suglasio da mu se dostava u sporovima na koje se sporazum odnosi obavlja
na određenoj adresi u Republici Hrvatskoj ili preko određene osobe u Republici
Hrvatskoj, tužba i druga pismena u postupku tuženiku će se, na prijedlog tužitelja,
dostavljati na toj adresi ili toj osobi. Smatrat će se da je dostava tuženiku obavljena kada
je pismeno dostavljeno osobi naznačenoj u sporazumu.
Ako se dostava iz stavka 1. ovoga članka nije mogla obaviti, sud će odrediti da se
daljnje dostave tuženiku obavljaju stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda. Smatrat
će se da je dostava obavljena istekom osmoga dana od dana stavljanja pismena na
oglasnu ploču suda.
Tužitelj je dužan uz tužbu priložiti sporazum iz stavka 1. ovoga članka ako u njoj
predlaže da se dostava obavlja na adresi ili preko osobe iz toga sporazuma. Tužitelj koji
u tužbi nije predložio da se dostava obavlja na adresi ili preko osobe iz sporazuma može
i kasnije tijekom postupka predložiti da se tuženiku dostava obavlja na toj adresi ili
preko te osobe ako mu se nije mogla uredno obaviti na adresi naznačenoj u tužbi.
Sporazum iz stavka 1. ovoga članka može se sklopiti glede određenog spora koji je već
nastao ili glede budućih sporova koji mogu nastati iz određenoga pravnog odnosa.
Ako je tuženik fizička osoba koja ne obavlja registriranu djelatnost, sporazum iz stavka
1. ovoga članka valjan je samo ako je na njemu potpis tuženika javno ovjerovljen. Ako
tuženik fizička osoba obavlja registriranu djelatnost, sporazum iz stavka 1. ovoga
članka u vezi sa sporovima koji se ne tiču te djelatnosti pravno je valjan samo ako je na
njemu potpis tuženika javno ovjerovljen.
Ako tuženik nakon što mu je tužba dostavljena zatraži da mu se dostava obavlja na
novoj adresi u Republici Hrvatskoj, dostava će mu se obavljati na toj adresi ako uvjeti
uz koje se treba obavljati nisu bitno teži od onih uz koje se dostava obavlja prema
sporazumu iz stavka 1. ovoga članka.
O zahtjevu tuženika za obavljanje dostave na novu adresu sud odlučuje rješenjem nakon
što tužitelju omogući da se o tom zahtjevu izjasni. Dok sud ne odluči o zahtjevu iz
stavka 6. ovoga članka, dostava će se obavljati na adresu, odnosno osobi iz sporazuma
iz stavka 1. ovoga članka.
Protiv rješenja suda kojim zahtjev iz stavka 6. ovoga članka prihvaća ili ga odbija žalba
nije dopuštena. Dostava toga rješenja obavlja se na adresi, odnosno osobi iz stavka 1.
ovoga članka.
Troškove izazvane prijedlogom tuženika iz stavka 6. ovoga članka snosi tuženik bez
obzira na ishod spora.
Članak 133.c
Člankom 67. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
133.c.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 42/166Ako se stranke s time suglase tijekom postupka, sud će odlučiti da one izravno upućuju
jedna drugoj podneske i druga pismena, i to preporučeno preko pošte uz povratnicu.
Ako je koja od stranaka pravna osoba ili fizička osoba s registriranom djelatnošću,
pismena iz stavka 1. ovoga članka mogu joj se predati izravno u njezinom sjedištu uz
potvrdu o preuzimanju pošiljke ovjerovljenu njenim pečatom.
U parnici u kojoj obje stranke zastupaju odvjetnici ili državni odvjetnici sud može
odrediti da zastupnici stranaka izravno upućuju podneske jedni drugima – poštom uz
povratnicu ili da ih izravno predaju uredu, odnosno pisarnici.
Članak 134.
Dostava državnim tijelima i pravnim osobama obavlja se predajom pismena osobi
ovlaštenoj za primanje pismena ili radniku koji se zatekne u uredu odnosno poslovnoj
prostoriji.
Kad pismeno treba dostaviti državnom odvjetništvu, dostava se obavlja predajom
pismena njegovoj pisarnici. Danom dostave smatra se dan predaje pismena pisarnici.
Člankom 35. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 2.
riječi: »društveni pravobranilac« brisane su.
Člankom 68. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) riječi:
»javnom tužiteljstvu« zamijenjene riječima: »državnom odvjetništvu«, a riječi: »ili
javnom pravobraniteljstvu« brisane su.
Dostava prema odredbama stavka 1. ovog članka obavlja se i kad su stranke, navedene
u tom stavku, za svog punomoćnika odredile osobu koja je njihov radnik.
Članak 134.a
Člankom 69. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
134.a.
Pravnoj osobi koja je upisana u određeni sudski ili drugi upisnik dostava se obavlja na
adresu navedenu u tužbi. Ako dostava na adresu navedenu u tužbi ne uspije, dostava će
se obaviti na adresu sjedišta te osobe upisanu u upisniku. Ako dostava ne uspije ni na
toj adresi, obavit će se stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda. Smatrat će se da je
dostava obavljena istekom osmoga dana od dana stavljanja pismena na oglasnu ploču
suda.
Ako je adresa upisanog sjedišta pravne osobe iz stavka 1. ovoga članka adresa navedena
u tužbi, dostava iz stavka 1. ovog članka neće se ponoviti na tu adresu, već će se obaviti
stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda.
Člankom 11. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan novi
stavak 2.
Odredbe stavka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i na fizičke osobe koje obavljaju
određenu registriranu djelatnost (obrtnici, trgovci pojedinci, javni bilježnici, odvjetnici,
liječnici i dr.) kada se tim osobama dostava obavlja u vezi s tom djelatnošću.
Člankom 11. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dosadašnji
stavak 2., koji postaje stavak 3., izmijenjen je.
Članak 134.b12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 43/166Člankom 69. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
134.b.
Ako se određenim osobama, na temelju njihova zahtjeva i odobrenja predsjednika suda,
dostava obavlja u sudu, pismena koja im upućuje sud polažu se za njih u posebne
pretince u za to određenoj prostoriji suda. Dostavu obavlja službena osoba suda.
Predsjednik suda može rješenjem donesenim u upravnom postupku odrediti da svi
odvjetnici koji imaju pisarnicu na području njegovog suda, sudska pismena primaju
preko pretinaca iz stavka 1. ovoga članka. Protiv toga rješenja odvjetnik ima pravo
žalbe predsjedniku neposredno višeg suda u roku od osam dana.
Pismena koja se dostavljaju preko pretinca ne smiju biti dostupna osobama kojima se
dostavljaju prije nego što potpišu dostavnicu. Pismena se dostavljaju u zatvorenim
omotnicama, u kojima se dostava obavlja preko pošte. Prigodom uzimanja pismena
moraju se preuzeti sva pismena položena u pretinac.
Na svako pismeno koje se dostavlja na način predviđen u stavcima 1. i 2. ovoga članka
naznačit će se dan kada je položeno u pretinac osobe kojoj se dostava tako obavlja.
U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka su
dužne pismeno podići iz pretinca u roku od osam dana na način određen stavkom 3. i 4.
ovoga članka. Ako pismeno ne bude podignuto u tom roku, dostava će se obaviti
stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda. Smatrat će se da je dostava obavljena
istekom osmoga dana od dana stavljanja pismena na oglasnu ploču suda.
Člankom 12. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) u stavku 5.
riječ: »odvjetnici« zamijenjena riječima: »osobe iz stavka 1. i 2. ovoga članka«.
Valjana je dostava koja je u slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka umjesto preko
pretinca obavljena na drugi zakonom predviđen način.
Predsjednik suda povući će odobrenje iz stavka 1. ovoga članka ako utvrdi da osoba
kojoj je ono dano neredovito preuzima pismena ili pokušava zloupotrijebiti takav način
dostave.
Članak 135.
Vojnim osobama, pripadnicima redarstvene službe i djelatnicima kopnenoga, riječnoga,
pomorskoga i zračnog prometa poziv se dostavlja preko njihova zapovjedništva
odnosno neposrednog zapovjednika, a prema potrebi mogu im se na taj način dostavljati
i ostala pismena.
Člankom 7. ZIZPP­a (NN 91/92 – stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u članku 135.
određene riječi su izmijenjene.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) u članku 135.
riječi: »njihove komande« zamijenjene riječima: »njihova zapovjedništva«, a riječ:
»starješine« riječju: »zapovjednika«.
Članak 136.
Kad dostavu treba obaviti osobama ili ustanovama u inozemstvu ili strancima, koji
uživaju pravo imuniteta, dostava će se obaviti diplomatskim putem, ako u
međunarodnom ugovoru ili u ovom zakonu (članak 146.) nije što drugo određeno.
Ako se dostava pismena ima obaviti državljanima Republike Hrvatske u inozemstvu, to
se može učiniti preko nadležnoga konzularnog predstavnika ili diplomatskog
predstavnika Republike Hrvatske koji obavlja konzularne poslove u toj stranoj državi.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 44/166Takva dostava pravovaljana je samo ako osoba kojoj se pismeno dostavlja pristane da
ga primi.
Člankom 57. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 2.
riječ: »SFRJ« zamijenjena je riječima: »Republika Hrvatska« u odgovarajućem padežu.
Članak 137.
Osobama lišenim slobode dostava se obavlja preko uprave zatvora, kazneno­popravne
ustanove ili odgojno­popravnog doma.
Članak 138.
Kad stranka ima zakonskog zastupnika odnosno punomoćnika, dostava se obavlja
zakonskom zastupniku odnosno punomoćniku, ako u ovom zakonu nije što drugo
određeno.
Ako stranka ima više zakonskih zastupnika odnosno punomoćnika, dovoljno je dostavu
obaviti jednom od njih.
Članak 139.
Dostava odvjetniku kao punomoćniku može se obaviti i predajom pismena osobi koja
radi u odvjetničkom uredu.
Člankom 70. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 139.
riječi: »njegovu namješteniku« zamijenjene riječima: »osobi koja radi«.
Članak 140.
Dostava se obavlja radnim danom, i to od sedam do dvadeset sati, u stanu ili na radnom
mjestu osobe kojoj se dostava ima obaviti ili u sudu kad se ta osoba tamo zatekne.
Člankom 71. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »danju« zamijenjena riječima: »od sedam do dvadeset sati«.
Dostava se može obaviti i u drugo vrijeme i na drugom mjestu, po pristanku osobe kojoj
se dostava ima obaviti.
Člankom 71. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
brisane su riječi: »ili na temelju posebne odluke suda koju je dostavljač dužan na
zahtjev pokazati«.
Ako ocijeni da je to potrebno, sud će odrediti da se dostava obavi na bilo kojem drugom
mjestu ili u bilo koje drugo vrijeme. Prigodom takve dostave osobi kojoj se dostava
obavlja predat će se primjerak rješenja suda kojim je ona određena. To rješenje ne mora
biti obrazloženo.
Člankom 71. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 3.
Odredba da se dostava obavlja samo radnim danom u vrijeme određeno u stavku 1.
ovoga članka ne važi za dostavu poštom ili putem javnoga bilježnika.
Člankom 71. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dosadašnji
stavak 3. koji postaje stavak 4. izmijenjen je.
Članak 141.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 45/166Člankom 14. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) članak 141.
izmijenjen.
Ako se fizička osoba koja ne obavlja registriranu djelatnost te fizička osoba koja
obavlja registriranu djelatnost u sporovima koji se ne tiču te djelatnosti ne zatekne u
svom stanu, dostava se obavlja predajom pismena nekome od njezinih poslovno
sposobnih članova kućanstva, koji je dužan primiti pismeno.
Ako se osoba kojoj se pismeno ima dostaviti ne zatekne u svom stanu i ako se ono ne
može predati nekome od njezinih poslovno sposobnih članova domaćinstva, pismeno se
može predati kućepazitelju ili susjedu, ako oni na to pristanu, na koji način je dostava
obavljena.
Ako se dostava obavlja na radnom mjestu osobe kojoj se pismeno ima dostaviti, a ta se
osoba tamo ne zatekne, dostava se može obaviti osobi koja na istom mjestu radi, ako
ona pristane primiti pismeno.
Predaja pismena drugoj osobi nije dopuštena ako ona sudjeluje u parnici kao protivnik
osobe kojoj se dostava ima obaviti.
Osobe kojima se prema odredbama prethodnih stavaka dostava obavi umjesto osobi
kojoj se pismeno ima dostaviti, dužne su pismeno predati toj osobi.
Članak 142.
Člankom 15. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) članak 142.
izmijenjen.
Fizičkoj osobi koja ne obavlja registriranu djelatnost te fizičkoj osobi koja obavlja
registriranu djelatnost u sporovima koji se ne tiču te djelatnosti, tužba, platni nalog,
presuda i rješenje protiv kojeg je dopuštena posebna žalba te pravni lijek, dostavit će se
osobno stranci odnosno njezinom zakonskom zastupniku odnosno opunomoćeniku.
Ostala pismena dostavit će se osobno kada je to ovim Zakonom izričito predviđeno ili
kada sud smatra da je zbog priloženih isprava u izvorniku ili zbog kojega drugog
razloga potrebna veća opreznost.
Ako se osoba kojoj se pismeno mora osobno dostaviti ne zatekne tamo gdje se dostava
prema podacima iz tužbe, odnosno spisa ima obaviti, dostavljač će se obavijestiti kad bi
i na kojem mjestu mogao tu osobu zateći i ostaviti joj kod jedne od osoba navedenih u
članku 141. stavku 1., 2. ili 3. ovoga Zakona pisanu obavijest da radi primanja pismena
bude u određeni dan i sat u svom stanu odnosno na svome radnom mjestu. Ako i nakon
toga dostavljač ne zatekne osobu kojoj se pismeno ima dostaviti, postupit će se prema
odredbama članka 141. ovoga Zakona, na koji način je dostava obavljena.
Ako pismeno iz stavka 1. ovoga članka treba dostaviti fizičkim osobama koje obavljaju
registriranu djelatnost u vezi s tom djelatnošću, dostava se obavlja prema odredbama
članka 134. i 134.a ovoga Zakona, ako posebnim odredbama ovoga Zakona nije
drukčije određeno.
Članak 143.
Člankom 16. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) članak 143.
izmijenjen.
Ako se osobama iz članka 141. i 142. ovoga Zakona dostava ne uspije obaviti prema
odredbama tih članaka, dostava će im se iznova pokušati obaviti na adresi njihova
prebivališta u Republici Hrvatskoj prema podacima o njihovu prebivalištu koji će se
pribaviti iz evidencija Ministarstva unutarnjih poslova.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 46/166Ako se osobama iz članka 141. i 142. ovoga Zakona ponovna dostava prema odredbama
tih članaka ne uspije obaviti ni na adresi iz stavka 1. ovoga članka, dostava će se tim
osobama pokušati još jednom obaviti prema odredbama tih članaka nakon isteka roka
od trideset dana. Ako se ni ta ponovljena dostava ne uspije obaviti, dostava će se obaviti
stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda. Smatrat će se da je dostava obavljena
istekom osmog dana od dana stavljanja pismena na oglasnu ploču suda.
Ako prema podacima iz evidencija Ministarstva unutarnjih poslova proizlazi da je
osoba iz stavka 1. ovoga članka prijavila boravište u kojem drugom mjestu u Republici
Hrvatskoj ili da je prijavila koje drugo mjesto ili način na koji joj se dostava može
obaviti (članak 143.a), dostava će se toj osobi prema odredbi stavka 1. ovoga članka
pokušati obaviti na adresi njezina upisana boravišta, odnosno na drugom prijavljenom
mjestu ili na drugi prijavljeni način (članak 143.a). Ako dostava ne uspije ni na adresi
boravišta, odnosno na drugom prijavljenom mjestu ili na drugi prijavljeni način,
postupit će se prema odredbi stavka 2. ovoga članka.
Ako se adresa navedena u tužbi prema podacima iz evidencija Ministarstva unutarnjih
poslova ne razlikuje od adrese prebivališta, a osoba kojoj se dostava ima obaviti nije
prijavila adresu boravišta u Republici Hrvatskoj, odnosno drugo mjesto ili način na koji
joj se dostava može obaviti (članak 143.a), dostava će joj se još jednom pokušati obaviti
na adresi iz tužbe nakon isteka roka od petnaest dana prema odredbama članka 141. ili
142. ovoga Zakona. Ako ni ta dostava ne uspije, dostava će se obaviti prema odredbi
stavka 2. ovoga članka.
Članak 143.a
Člankom 17. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
143.a.
Svaka fizička osoba, neovisno o tome obavlja li ili ne obavlja registriranu djelatnost,
ovlaštena je zatražiti od policijske uprave nadležne prema mjestu njena prijavljena
prebivališta ili boravišta da u svojim evidencijama o prebivalištu i boravištu građana
zabilježi njezinu izjavu da se dostave za nju u sudskim postupcima obavljaju na
određenoj adresi ili određenim osobama na određenoj adresi u Republici Hrvatskoj.
Kao osoba kojoj se umjesto fizičkoj osobi iz stavka 1. ovoga članka može obavljati
dostava, može se naznačiti određeni javni bilježnik, odvjetnik ili bilo koja poslovno
sposobna fizička osoba, odnosno pravna osoba koja je registrirana za obavljanje
djelatnosti primanja pismena za druge osobe. Takva pravna osoba može biti i pošta.
Fizička osoba iz stavka 1. ovoga članka dužna je uz izjavu iz stavka 1. ovoga članka
priložiti i izjavu s ovjerenim potpisom osobe iz stavka 2. ovoga članka o tome da
pristaje obavljati poslove preuzimanja pismena u sudskim postupcima za tu fizičku
osobu, osim ako takvu izjavu daje javni bilježnik, odvjetnik ili pravna osoba koja je
registrirana za obavljanje djelatnosti primanja pismena za druge osobe.
Dostava osobi ovlaštenoj za preuzimanje pismena obavlja se po pravilima ovoga
Zakona o dostavi onoj vrsti fizičkih ili pravnih osoba kojoj pripadaju. Dostava javnom
bilježniku ili odvjetniku kao osobi ovlaštenoj za preuzimanje pismena, obavlja se po
pravilima o dostavi fizičkim osobama koje obavljaju registriranu djelatnost.
Ako osoba iz stavka 5. ovoga članka odbije primiti pismeno, dostava će se obaviti
stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda. Smatrat će se da je pismeno dostavljeno
istekom roka od osam dana od dana stavljanja pismena na oglasnu ploču suda.
Ministar nadležan za unutarnje poslove posebnim će pravilnikom propisati način
zaprimanja izjava iz ovoga članka, te načine davanja podataka o prebivalištu, boravištu,
odnosno drugom mjestu ili načinu dostave fizičkih osoba protiv kojih se namjerava
pokrenuti sudski postupak iz članka 143.b ovoga Zakona.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 47/166Članak 143.b
Člankom 17. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
143.b.
Od policijske uprave se, uz predočenje dokaza o postojanju pravnog interesa, može
zatražiti podatak o prebivalištu ili boravištu osobe kojoj je potrebno izvršiti dostavu u
parničnom postupku.
Policijska uprava će zaprimljeni pisani zahtjev riješiti prema odredbama posebnog
propisa.
Odbijanje primitka
Članak 144.
Člankom 18. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) članak 144.
izmijenjen.
Kad osoba kojoj je pismeno upućeno, odnosno poslovno sposobni član njezina
kućanstva, odnosno ovlaštena osoba ili radnik državnog tijela, fizičke ili pravne osobe
bez zakonitog razloga odbije primiti pismeno, dostavljač će to naznačiti na pismenu i
vratiti ga sudu, a u stanu ili prostorijama gdje ta osoba radi, odnosno u sandučiću će
ostaviti obavijest o pokušanoj dostavi s upozorenjem da će se dostava obaviti preko
oglasne ploče suda.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka dostava će se obaviti stavljanjem pismena na
oglasnu ploču suda. Smatrat će se da je dostava obavljena istekom roka od osam dana
od dana stavljanja pismena na oglasnu ploču suda.
Promjena adrese
Članak 145.
Člankom 76. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 145. i naslov iznad njega izmijenjeni.
Stranka ili njezin zastupnik dužni su tijekom postupka do isteka roka od šest mjeseci
nakon pravomoćnosti prvostupanjske odluke protiv koje žalba nije izjavljena, odnosno
nakon dostave drugostupanjske odluke kojom se postupak pravomoćno završava odmah
obavijestiti sud o svakoj promjeni svoje adrese.
Ako protiv pravomoćne odluke unutar roka iz stavka 1. ovoga članka bude izjavljena
revizija, taj se rok produžava sve dok ne istekne šest mjeseci od dostave stranci odluke
kojom se revizija odbacuje ili odbija ili pobijana odluka preinačuje.
Ako je protiv pravomoćne odluke unutar roka iz stavka 1. ovoga članka podnesen
prijedlog za ponavljanje postupka, taj se rok produžava do isteka roka od šest mjeseci
nakon pravomoćnosti prvostupanjske odluke u tom postupku protiv koje nije izjavljena
žalba, odnosno do isteka roka od šest mjeseci od dostave stranci drugostupanjske
odluke kojom se postupak za ponavljanje postupka pravomoćno završava.
Ako u povodu izvanrednoga pravnoga lijeka pravomoćna odluka bude ukinuta i
predmet vraćen na ponovno suđenje, smatrat će se da rok iz stavka 1. ovoga članka nije
ni počeo teći.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 48/166Ako stranka ili njezin zastupnik ne obavijeste odmah sud o promjeni adrese, pa se zbog
toga dostava nije mogla uredno obaviti, sud će odrediti da se daljnje dostave u parnici
obavljaju stavljanjem pismena na oglasnu ploču suda, sve dok stranka ili njezin
zastupnik ne priopće sudu svoju novu adresu.
Dostava iz stavka 5. ovoga članka smatra se obavljenom istekom osam dana od dana
stavljanja pismena na oglasnu ploču suda.
Kad zastupnik za primanje pismena do isteka rokova iz stavka 1. do 3. ovoga članka
promijeni svoju adresu, a o tome ne obavijesti sud, sud će imenovati drugoga
zastupnika za primanje pismena kojemu će dostavu obaviti.
U slučaju iz stavka 7. ovoga članka sud može novčano kazniti ranijeg zastupnika za
primanje pismena zbog povrede svoje dužnosti obavještavanja suda o promjeni adrese.
Zastupnik za primanje pismena
Članak 146.
Člankom 77. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 146. i naslov iznad su izmijenjeni.
Tužitelj ili njegov zastupnik koji se nalaze u inozemstvu, a tužitelj nema punomoćnika u
Republici Hrvatskoj, dužni su već prigodom podnošenja tužbe imenovati punomoćnika
za primanje pismena u Republici Hrvatskoj. Ako oni tako ne postupe, sud će tužbu
odbaciti.
Tuženika ili njegova zastupnika koji se nalaze u inozemstvu, a tuženik nema
punomoćnika u Republici Hrvatskoj, sud će već prigodom dostave prvoga pismena
pozvati da u primjerenom roku postave punomoćnika za primanje pismena u Republici
Hrvatskoj, uz upozorenje da će u suprotnom sud tuženiku na njegov trošak postaviti
zastupnika za primanje pismena iz reda odvjetnika ili javnih bilježnika i preko toga
zastupnika obavijestiti tuženika odnosno njegova zastupnika o tom postavljenju.
Stranci koja opozove punomoć punomoćniku za primanje pismena i istodobno ne
postavi drugog takvog punomoćnika, sud će dostavu obavljati stavljanjem pismena na
oglasnu ploču suda, sve dok ta stranka ne postavi drugoga punomoćnika za primanje
pismena.
Punomoćnik za primanje pismena koji je obavijestio sud o tome da je stranci otkazao
punomoć i priložio nesumnjiv dokaz o tome da je stranka uredno primila taj otkaz,
dužan je za stranku i dalje primati pismena sve dok ne protekne trideset dana od dana
kojega je sudu priložio taj dokaz. Ako stranka u roku od trideset dana od dana primitka
otkaza punomoći ne obavijesti sud o imenovanju novoga punomoćnika za primanje
pismena, sud će postupiti u smislu odredbe stavka 3. ovoga članka.
Sredstva za pokriće troškova postavljanja i rada zastupnika tuženika za primanje
pismena dužan je predujmiti tužitelj na temelju rješenja suda protiv kojega nije
dopuštena posebna žalba. Ako tužitelj ne predujmi ta sredstva u roku koji je sud odredio
u svom rješenju, sud će tužbu odbaciti.
Pravila o postavljanju zastupnika tužitelju za primanje pismena na odgovarajući se
način primjenjuju na umješače.
Članak 147.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 49/166Ako više osoba zajednički tuže, a nemaju zajedničkoga zakonskog zastupnika odnosno
punomoćnika, sud ih može pozvati da u određenom roku imenuju zajedničkog
punomoćnika za primanje pismena. Istovremeno sud će obavijestiti tužitelje koga će od
njih smatrati zajedničkim punomoćnikom za primanje pismena ako oni sami ne imenuju
takva punomoćnika.
Odredbe stavka 1. ovog članka primjenjivat će se i kad je više osoba tuženo kao
jedinstveni suparničari.
Utvrđivanje adrese
Članak 148.
Ako stranka ne može sama saznati adresu osobe kojoj pismeno treba dostaviti, sud će
nastojati od nadležnog tijela uprave ili na drugi način dobiti potrebne podatke.
Dostavnica
Članak 149.
Potvrdu o obavljenoj dostavi (dostavnicu) potpisuje primatelj, koji će na njoj napisati
datum primitka. Ako se dostava obavlja državnome tijelu, pravnoj osobi ili fizičkim
osobama koje obavljaju registriranu djelatnost, primatelj je dužan uz potpis otisnuti i
pečat ili štambilj tog tijela odnosno osobe. Dostavljač je dužan naznačiti na dostavnici
zašto prigodom dostave tom tijelu ili osobama pečat ili štambilj nije otisnut.
Člankom 78. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Ako je primalac nepismen ili nije u stanju potpisati se, dostavljač će ispisati njegovo
ime i prezime i slovima dan primitka te staviti napomenu zašto primalac nije stavio svoj
potpis.
Ako primalac odbije potpisati dostavnicu, dostavljač će to zabilježiti na dostavnici i
ispisati slovima dan predaje, i time se smatra da je dostava obavljena.
Ako je dostava obavljena prema odredbi članka 142. stavka 2. ovog zakona, na
dostavnici će se pored potvrde o primitku pismena naznačiti da je prethodila pisana
obavijest.
Kad je prema odredbama ovog Zakona pismeno predano drugoj osobi, a ne onoj kojoj
se pismeno imalo dostaviti, na dostavnici će dostavljač naznačiti odnos tih dviju osoba.
Ako dostavu ne obavlja državnom tijelu ili pravnoj osobi, dostavljač će od osobe kojoj
pismeno predaje, a koju osobno ne poznaje, zatražiti da dokaže svoju istovjetnost.
Člankom 78. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
6.
Dostavljač će na dostavnici upisati ime i prezime osobe kojoj je pismeno predao te
naznačiti da osobu kojoj je pismeno predao osobno poznaje, odnosno broj isprave na
temelju koje je utvrdio njenu istovjetnost i tko ju je izdao.
Člankom 78. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
7.
Dostavljač koji nije javni bilježnik dužan je čitljivo označiti na dostavnici svoje ime i
prezime te svojstvo, a zatim je osobno potpisati.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 50/166Člankom 78. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
8.
Ako je to potrebno, dostavljač će o dostavi sastaviti poseban zapisnik i priložiti ga uz
dostavnicu.
Člankom 78. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
9.
Ako je na dostavnici netočno naznačen datum dostave, smatrat će se da je dostava
obavljena onog dana kad je pismeno predano.
Ako je dostavnica nestala, dostava se može dokazivati i na drugi način.
Članak 149.a
Člankom 79. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
149.a.
Osobu koja neopravdano, u slučajevima predviđenim u ovoj glavi, odbije dokazati
svoju istovjetnost ili primiti pismeno te osobu koja na neki drugi način ometa dostavu
svjesno onemogućavajući ili otežavajući primjenu odredaba ove glave sud može
novčano kazniti uz odgovarajuću primjenu odredaba članka 110. ovoga Zakona.
Stranka kojoj je osoba iz stavka 1. ovoga članka ponašanjem opisanim u toj odredbi
prouzročila dodatne troškove u postupku, može u tom postupku zatražiti od suda da je
osudi da joj te troškove naknadi, neovisno o tome je li je novčano kaznio ili nije. O
takvom zahtjevu sud je dužan rješenjem odlučiti bez odgode, neovisno o odluci o
glavnoj stvari. Protiv toga rješenja dopuštena je posebna žalba, ali se ovrha na temelju
njega može tražiti prije njegove pravomoćnosti.
Članak 149.b
Člankom 79. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
149.b.
Dostavljača koji nesavjesno obavi koju radnju dostave i zbog toga dođe do znatnijeg
odugovlačenja postupka sud može novčano kazniti, primjenjujući na odgovarajući način
odredbe članka 110. ovoga Zakona.
Stranka kojoj je dostavljač iz stavka 1. ovoga članka nesavjesnim obavljanjem svoje
dužnosti prouzročio dodatne troškove u postupku, može u tom postupku zatražiti od
suda da dostavljača odnosno pravnu osobu koja za njega odgovara po općim pravilima
za naknadu štete osudi da joj te troškove naknadi. O takvom zahtjevu sud je dužan
rješenjem odlučiti bez odgode, neovisno o odluci o glavnoj stvari. Protiv toga rješenja
dopuštena je žalba, ali se ovrha na temelju njega može tražiti i prije njegove
pravomoćnosti.
Zahtjev za naknadu troškova iz stavka 2. ovoga članka stranka može postaviti u roku od
petnaest dana od saznanja za razloge koji opravdavaju njegovo postavljanje, a
najkasnije do pravomoćnosti, odnosno okončanja postupka u povodu izvanrednog
pravnog lijeka.
Razmatranje i prepisivanje spisa
Članak 150.
Stranke imaju pravo da razmatraju i prepisuju spise parnice u kojoj sudjeluju.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 51/166Ostalim osobama koje imaju opravdan interes može se dopustiti razmatranje i
prepisivanje pojedinih spisa. Kad je postupak u tijeku, dozvolu daje sudac pojedinac,
odnosno predsjednik vijeća, a kad je postupak završen – predsjednik suda ili sudac koga
on odredi.
Člankom 80. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2. u
drugoj rečenici iza riječi: »daje« dodane riječi: »sudac pojedinac, odnosno«, a riječi:
»odnosno radnik u sudu« zamijenjene su riječima: »ili sudac«.
Glava dvanaesta
TROŠKOVI POSTUPKA
Parnični troškovi
Članak 151.
Parnične troškove čine izdaci učinjeni u tijeku ili u povodu postupka.
Parnični troškovi obuhvaćaju i nagradu za rad odvjetnika i drugih osoba kojima zakon
priznaje pravo na nagradu.
Članak 152.
Svaka stranka prethodno sama podmiruje troškove koje je uzrokovala svojim radnjama.
Članak 153.
Kad stranka predloži izvođenje dokaza, dužna je po nalogu suda unaprijed položiti
iznos potreban za podmirenje troškova koji će nastati u povodu izvođenja dokaza.
Kad izvođenje dokaza predlože obje stranke, ili kad ga sud odredi po službenoj
dužnosti, sud će odrediti da iznos potreban za podmirenje troškova polože obje stranke
na jednake dijelove. Ako je sud odredio izvođenje dokaza po službenoj dužnosti, može
odrediti da iznos položi samo jedna stranka.
Sud će odustati od izvođenja dokaza ako iznos potreban za podmirenje troškova ne
bude položen u roku što ga sud odredi. U tom će slučaju sud, s obzirom na sve okolnosti
po svojem uvjerenju ocijeniti od kakve je važnosti što stranka nije u roku položila iznos
potreban za podmirenje troškova.
Ako sud izvede dokaz iako predujam za njegovo izvođenje nije položen, rješenjem će
naložiti stranci da u roku od osam dana određenu svotu plati svjedoku ili vještaku.
Žalba protiv toga rješenja ne odgađa ovrhu.
Člankom 81. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 4.
Iznimno od odredbe stavka 3. ovog članka, ako sud po službenoj dužnosti odredi
izvođenje dokaza radi utvrđivanja činjenica u vezi s primjenom članka 3. stavka 3. ovog
zakona, a stranke ne polože određeni iznos, troškovi za izvođenje isplatit će se iz
sredstava suda.
Članak 154.
Stranka koja u cijelosti izgubi parnicu dužna je protivnoj stranci i njezinu umješaču
nadoknaditi troškove.
Ako stranka djelomično uspije u parnici, sud može s obzirom na postignuti uspjeh,
odrediti da svaka stranka snosi svoje troškove ili da jedna stranka nadoknadi drugoj i12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 52/166umješaču razmjeran dio troškova.
Člankom 82. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »podmiruje« zamijenjena riječju: »snosi«.
Sud može odlučiti da jedna stranka nadoknadi sve troškove koje su protivna stranka i
njezin umješač imali ako protivna stranka nije uspjela samo u razmjerno neznatnom
dijelu svog zahtjeva, a zbog tog dijela nisu nastali posebni troškovi.
Prema rezultatu dokazivanja sud će odlučiti hoće li troškove iz članka 153. stavka 5.
ovog Zakona podmirivati jedna ili obje stranke ili će ti troškovi pasti na teret sredstava
suda.
Člankom 82. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
brojka: »4« zamijenjena je brojkom: »5«.
Članak 154.a
Člankom 83. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
154.a.
U postupcima u kojima državni odvjetnik ili koje drugo državno tijelo nastupa kao
stranka, odluka o troškovima postupka donosi se u korist, odnosno protiv Republike
Hrvatske.
Članak 155.
Pri odlučivanju koji će se troškovi stranci nadoknaditi sud će uzeti u obzir samo
troškove koji su bili potrebni radi vođenja parnice. O tome koji su troškovi bili potrebni
te o visini troškova odlučuje sud ocjenjujući brižljivo sve okolnosti.
Ako je propisana tarifa za nagrade odvjetnika ili za druge troškove, odmjerit će se takvi
troškovi prema toj tarifi.
Članak 156.
Stranka je dužna neovisno o ishodu parnice nadoknaditi protivnoj stranci troškove koje
je uzrokovala svojom krivnjom ili slučajem koji se njoj dogodio.
Sud može odlučiti da zakonski zastupnik ili punomoćnik stranke nadoknadi protivnoj
stranci troškove koje je uzrokovao svojom krivnjom.
O zahtjevima za naknadu troškova iz stavka 1. i 2. ovoga članka sud je dužan rješenjem
odlučiti bez odgode, neovisno o odluci o glavnoj stvari. Protiv toga rješenja posebna
žalba nije dopuštena, a ovrha se na temelju toga rješenja može tražiti prije njegove
pravomoćnosti.
Člankom 84. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
3.
Članak 157.
Ako tuženik nije dao povod za tužbu i ako je u odgovoru na tužbu odnosno na
pripremnom ročištu, a ako se ne održava pripremno ročište – onda na glavnoj raspravi,
prije nego što se upustio u raspravljanje o glavnoj stvari, priznao tužbeni zahtjev, tužitelj
će nadoknaditi tuženiku parnične troškove.
Članak 158.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 53/166Tužitelj koji povuče tužbu dužan je protivnoj stranci nadoknaditi parnične troškove. Ali,
ako je tužba povučena odmah nakon što je tuženik udovoljio zahtjevu tužitelja, troškove
postupka dužan je tužitelju nadoknaditi tuženik.
Člankom 85. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Stranka koja odustane od pravnog lijeka dužna je protivnoj stranci nadoknaditi troškove
nastale u povodu pravnog lijeka.
Članak 159.
Svaka stranka snosi svoje troškove ako je parnica završena sudskom nagodbom, a u
nagodbi nije drugačije ugovoreno.
Člankom 86. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »podmiruje« zamijenjena riječju: »snosi«.
Troškovi nagodbe koja je pokušana (članak 324.), ali nije uspjela ulaze u parnične
troškove.
Članak 160.
Ako u izlučnoj parnici bude prihvaćen tužbeni zahtjev za izlučenje stvari, a sud utvrdi
da je tuženik kao vjerovnik u ovršnom postupku imao opravdanih razloga da smatra da
ne postoje prava trećih osoba na tim stvarima, odredit će da svaka stranka snosi svoje
troškove.
Člankom 87. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
određene riječi se mijenjaju.
Članak 161.
Suparničari podmiruju troškove na jednake dijelove.
Ako postoji znatna razlika u pogledu njihova udjela u predmetu spora, sud će prema
razmjeru tog udjela odrediti koliki će dio troškova nadoknaditi svaki od suparničara.
Suparničari koji su solidarno odgovorni u glavnoj stvari odgovaraju solidarno i za
troškove dosuđene protivnoj strani.
Za troškove uzrokovane posebnim parničnim radnjama pojedinih suparničara ostali
suparničari ne odgovaraju.
Članak 162.
Člankom 36. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991.) određene riječi
su brisane.
Kad državni odvjetnik sudjeluje u postupku kao stranka, on ima pravo na naknadu
troškova prema odredbama ovog zakona, ali ne i pravo na nagradu.
Člankom 88. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »javni tužitelj« zamijenjene riječima: »državni odvjetnik«.
Člankom 88. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) brisani stavci
2., 3. i 4.
Članak 163.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 54/166Odredbe o troškovima primjenjuju se i na stranke što ih zastupa državno odvjetništvo. U
tom slučaju troškovi postupka obuhvaćaju i iznos koji bi se stranci priznao na ime
nagrade odvjetniku.
Člankom 89. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) riječi: »javno
pravobraniteljstvo« zamijenjene su riječima: »državno odvjetništvo«.
Članak 164.
O naknadi troškova odlučuje sud na određen zahtjev stranke, bez raspravljanja
Stranka je dužna u zahtjevu određeno navesti troškove za koje traži naknadu.
Člankom 90. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »zahtjev« zamijenjena riječju: »zahtjevu«.
Zahtjev za naknadu troškova stranka je dužna staviti najkasnije do završetka
raspravljanja koje prethodi odlučivanju o troškovima, a ako je riječ o donošenju odluke
bez prethodnog raspravljanja, stranka je dužna zahtjev za naknadu troškova staviti u
prijedlogu o kojem sud treba da odluči.
O zahtjevu za naknadu troškova sud će odlučiti u presudi ili rješenju kojim se završava
postupak pred tim sudom.
U odluci kojom se postupak završava za nekog suparničara, sud će odlučiti i o zahtjevu
za naknadu troškova stranaka između kojih se tom odlukom postupak pred tim sudom
završava.
Člankom 90. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 5., a dosadašnji stavci 5., 6. i 7. postali stavci 6., 7. i 8.
U slučaju usmene objave presude ili rješenja kojim se naređuje naknada troškova sud
može odlučiti da će iznos troškova odmjeriti u pisano izrađenoj presudi odnosno
rješenju ako se rješenje ima dostaviti strankama.
U tijeku postupka sud će posebnim rješenjem odlučiti o naknadi troškova samo kad
pravo na naknadu troškova ne ovisi o odluci o glavnoj stvari.
U slučaju iz članka 158. ovoga Zakona, kao i u slučaju presude na temelju priznanja i
presude na temelju odricanja, ako povlačenje tužbe, odricanje ili odustanak od pravnog
lijeka, priznanje ili odricanje nisu obavljeni na raspravi, zahtjev za naknadu troškova
može se staviti u roku od 15 dana nakon dostave obavijesti ili odluke.
Člankom 6. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) stavak 8.
izmijenjen.
Članak 165.
Člankom 91. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 165.
izmijenjen.
U međupresudi ili djelomičnoj presudi sud može izreći da se odluka o troškovima
ostavlja za kasniju presudu, osim ako se kod djelomične presude ne radi o slučaju iz
članka 164. stavka 5. ovoga Zakona.
Članak 166.
Kad sud odbaci ili odbije pravni lijek, odlučit će i o troškovima nastalim u postupku u
povodu toga pravnog lijeka.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 55/166Kad sud preinači odluku protiv koje je donesen pravni lijek ili ukine tu odluku i odbaci
tužbu, odlučit će o troškovima cijelog postupka.
Kad se ukine odluka protiv koje je podnesen pravni lijek i predmet vrati na ponovno
suđenje, ostavit će se da se o troškovima postupka u povodu pravnog lijeka odluči u
konačnoj odluci.
Sud može postupiti prema odredbama stavka 3. ovog članka i kad odluku protiv koje je
podnesen pravni lijek samo djelomično ukine.
Članak 167.
Odluka o troškovima sadržana u presudi može se napadati samo žalbom na rješenje ako
se istovremeno ne napada i odluka o glavnoj stvari.
Ako jedna stranka napada presudu samo u pogledu troškova, a druga u pogledu glavne
stvari, viši će sud jednom odlukom odlučiti o oba pravna lijeka.
Troškovi u postupku za osiguranje dokaza
Članak 168.
Troškove postupka za osiguranje dokaza podmiruje stranka koja je podnijela prijedlog
za osiguranje dokaza. Ona je dužna nadoknaditi i troškove protivnoj stranci odnosno
postavljenom privremenom zastupniku.
Te troškove stranka može naknadno ostvarivati kao dio parničnih troškova, prema
uspjehu u parnici.
Članci 169. do 171. prestali su važiti.
Članci 169. do 171. prestali su važiti 1. siječnja 1983. na temelju odredbi čl. 108.
Zakona o rješavanju sukoba zakona s propisima drugih zemalja u određenim odnosima
(SL SFRJ, br. 43/82).
Oslobođenje od plaćanja troškova postupka
Članak 172.
Sud će osloboditi plaćanja troškova postupka stranku koja prema svome općem
imovnom stanju ne može podmiriti te troškove bez štete za nužno uzdržavanje svoje i
svoje obitelji.
Oslobođenje od plaćanja troškova postupka obuhvaća oslobođenje od plaćanja pristojba
i oslobođenje od polaganja predujma za troškove svjedoka, vještaka, uviđaja i sudskih
oglasa.
Sud može stranku osloboditi od plaćanja sudskih pristojbi uz uvjete propisane Zakonom
o sudskim pristojbama.
Člankom 92. ZIDZPP­a /NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 3.
izmijenjen.
Pri donošenju odluke o oslobođenju od plaćanja troškova postupka sud će brižljivo
ocijeniti sve okolnosti, a osobito će uzeti u obzir vrijednost predmeta spora, broj osoba
koje stranka uzdržava i prihode koje imaju stranka i članovi njezine obitelji.
Odredbe ovoga Zakona o oslobođenju od plaćanja troškova postupka ne primjenjuju se
na stranku koja je oslobođena od plaćanja troškova postupka na temelju posebnog12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 56/166propisa kojim se uređuje besplatna pravna pomoć, osim odredaba članka 175. i 177.
ovoga Zakona.
Člankom 7. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan je
stavak 5.
Članak 173.
Odluku o oslobođenju od plaćanja troškova postupka donosi prvostupanjski sud na
prijedlog stranke.
Stranka je dužna uz prijedlog podnijeti potvrdu nadležnog tijela uprave o imovnom
stanju.
U potvrdi o imovnom stanju mora se naznačiti iznos poreza koji plaća domaćinstvo i
pojedini članovi domaćinstva te drugi izvori njihovih prihoda i uopće imovno stanje
stranke kojoj se izdaje potvrda.
Potanje propise o izdavanju potvrde o imovnom stanju donosi tijelo određeno posebnim
propisom.
Člankom 37. ZPZPP­a (NN 53/91 stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 4. riječi:
»odnosno pokrajinskim« su brisane.
Člankom 93. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
riječ: »republičkim« zamijenjena riječju: »posebnim«.
Kad je to potrebno, i sam sud može, po službenoj dužnosti, pribaviti potrebne podatke i
obavijesti o imovnom stanju stranke koja traži oslobođenje, a može o tome saslušati i
protivnu stranku.
Protiv rješenja suda kojim se prihvaća prijedlog stranke nije dopuštena žalba.
Članak 174.
Člankom 8. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 174.
je izmijenjen.
Pravo na stručnu pravnu pomoć stranka ostvaruje na način i uz uvjete propisane
posebnim propisom kojim se uređuje besplatna pravna pomoć.
Članak 175.
Kad je stranka potpuno oslobođena plaćanja troškova postupka, iz sredstava suda
isplatit će se predujam za troškove svjedoka, vještaka, uviđaja i izdavanja sudskog
oglasa.
Člankom 9. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku
175. brisane su odredbe koje se odnose na postavljenog punomoćnika.
Članak 176.
Rješenje o oslobođenju od plaćanja troškova prvostupanjski sud može u tijeku postupka
ukinuti ako utvrdi da je stranka u stanju podmirivati troškove postupka. Tom prilikom
sud će riješiti hoće li stranka postupno ili djelomično nadoknaditi i one troškove i
pristojbe od kojih je prije bila oslobođena.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 57/166Člankom 10. stavkom 1. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se
neće primjenjivati na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, u
stavku 1. brisane su odredbe koje se odnose na postavljenog punomoćnika.
Kada je stranka ostvarila pravo na oslobođenje od plaćanja troškova postupka na
temelju posebnog propisa kojim se uređuje besplatna pravna pomoć, a sud u postupku
utvrdi da je stranka u stanju podmirivati troškove postupka odnosno pristojbe, sud će
bez odgode o tome obavijestiti nadležno upravno tijelo.
Člankom 10. stavkom 2. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan
novi stavak 2.
U prvom redu imaju se nadoknaditi iznosi isplaćeni iz sredstava suda.
Članak 177.
Pristojbe i troškovi isplaćeni iz sredstava suda čine dio parničnih troškova.
Člankom 11. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, u stavku 1.
brisane su odredbe koje se odnose na postavljenog punomoćnika.
O naknadi tih troškova od protivnika stranke koja je oslobođena plaćanja troškova
postupka sud će odlučiti prema odredbama o naknadi troškova.
Pristojbe i troškove isplaćene iz sredstava suda naplaćuje, po službenoj dužnosti,
prvostupanjski sud od stranke koja je dužna nadoknaditi ih.
Člankom 94. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku riječ:
»prema« zamijenjena riječju: »po«.
Ako je protivnik stranke koja je oslobođena plaćanja troškova postupka osuđen da
nadoknadi parnične troškove, a utvrdi se da on nije u stanju te troškove platiti, sud može
naknadno odrediti da troškove iz stavka 1. ovog članka plati u cijelosti ili djelomično
stranka koja je oslobođena plaćanja troškova postupka iz onoga što joj je dosuđeno.
Time se ne dira u pravo te stranke da za ono što je platila traži naknadu od protivnika.
Članak 178. prestao važiti.
Članak 178. prestao je važiti 1. siječnja 1983. na temelju odredbi čl. 108. Zakona o
rješavanju sukoba zakona s propisima drugih zemalja u određenim odnosima (SL SFRJ,
br. 43/82).
Članak 178.a brisan
Člankom 38. ZPZPP­a (NN 53/91 stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 178.a je
izmijenjen.
Člankom 95. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 178.a
briše se.
Glava trinaesta
PRAVNA POMOĆ
Članak 179.
Sudovi su jedan drugome dužni ukazivati pravnu pomoć u parničnom postupku.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 58/166Ako zamoljeni sud nije nadležan da obavi radnju za koju je zamoljen, ustupit će molbu
nadležnom sudu odnosno drugome državnom tijelu i o tome obavijestiti sud od koga je
primio molbu, a ako mu nadležni sud odnosno državno tijelo nije poznato, vratit će
molbu.
Ako u jednom mjestu postoji više sudova stvarno nadležnih za davanje pravne pomoći,
molba za davanje pravne pomoći može se podnijeti bilo kojem od tih sudova, ako
posebnim propisima nije drugačije određeno.
Člankom 39. ZPZPP­a (NN 53/91 stupio na snagu 8. listopada 1991.) riječi: »odnosno
pokrajinsku« su brisane.
Člankom 96. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »republičkim« zamijenjena riječju: »posebnim«.
Članak 180. brisan
Člankom 40. Zakona o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN 53/91 – stupio
na snagu 8. listopada 1991.) članak 180. briše se.
Članak 181.
Sudovi će ukazivati pravnu pomoć inozemnim sudovima u slučajevima predviđenim
međunarodnim ugovorom i kad postoji uzajamnost u ukazivanju pravne pomoći. U
slučaju sumnje o postojanju uzajamnosti objašnjenje daje ministarstvo nadležno za
poslove pravosuđa.
Člankom 41. ZPZPP­a (NN 53/91 stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 1. riječ:
»savezni« zamijenjena riječju: »republički«.
Člankom 97. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »republičko tijelo upravljanja« zamijenjene riječju: »ministarstvo«.
Sud će uskratiti pravnu pomoć inozemnom sudu ako se traži izvršenje radnje koja je
protivna javnom poretku Republike Hrvatske. U takvu će slučaju sud nadležan za
davanje pravne pomoći, po službenoj dužnosti, dostaviti predmet Vrhovnom sudu
Republike Hrvatske radi donošenja konačne odluke.
Člankom 41. ZPZPP­a (NN 53/91 stupio na snagu 8. listopada 1991.) u stavku 2.
određene riječi su zamijenjene.
Odredbe članka 179. st. 2. i 3. ovog Zakona važe i za postupanje s molbom inozemnog
suda.
Članak 182.
Sudovi ukazuju pravnu pomoć inozemnim sudovima na način predviđen u domaćem
zakonu. Radnja koja je predmet molbe inozemnog suda može se obaviti i na način koji
zahtijeva inozemni sud, ako takav postupak nije protivan javnom poretku Republike
Hrvatske.
Člankom 57. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991. u članku 182.
riječ: »SFRJ« zamijenjena riječima: »Republika Hrvatska« u odgovarajućem padežu.
Članak 183.
Ako međunarodnim ugovorom nije što drugo određeno, sudovi će uzimati u postupak
molbe za pravnu pomoć inozemnih sudova samo ako su dostavljene diplomatskim12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 59/166putem i ako su molba i prilozi sastavljeni na jednom od jezika koji je u službenoj
uporabi u sudu ili ako je priložen ovjereni prijevod na tom jeziku.
Člankom 42. ZPZPP­a (NN 53/91 stupio na snagu 8. listopada 1991.) u članku 183.
određene riječi su zamijenjene.
Članak 184.
Ako međunarodnim ugovorom nije što drugo određeno, molbe domaćih sudova za
pravnu pomoć dostavljaju se inozemnim sudovima diplomatskim putem. Molbe i prilozi
moraju biti sastavljeni na jeziku zamoljene države ili uz njih mora biti priložen njihov
ovjereni prijevod na tom jeziku.
Dio drugi
TIJEK POSTUPKA
A. Postupak pred prvostupanjskim sudom
Glava četrnaesta
TUŽBA
Članak 185.
Parnični postupak pokreće se tužbom.
Sadržaj tužbe
Članak 186.
Tužba treba sadržavati određen zahtjev u pogledu glavne stvari i sporednih traženja,
činjenice na kojima tužitelj temelji zahtjev, dokaze kojima se utvrđuju te činjenice, a i
druge podatke koje mora imati svaki podnesak (članak 106.).
Člankom 98. ZIDZPP­a (NN 117//03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003). u stavku 1.
riječi: »da sadrži« zamijenjene su riječju: »sadržavati«.
Kad stvarna nadležnost, sastav suda, vrsta postupka, pravo na izjavljivanje revizije,
ovlaštenje na zastupanje ili pravo na naknadu troškova postupka ovisi o vrijednosti
predmeta spora, a predmet tužbenog zahtjeva nije novčana svota, tužitelj je dužan u
tužbi naznačiti vrijednost predmeta spora.
Člankom 98. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.
Sud će po tužbi postupiti i kad tužitelj nije naveo pravnu osnovu tužbenog zahtjeva, a
ako je tužitelj pravnu osnovu naveo, sud nije za nju vezan.
Članak 186.a
Člankom 99. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan je
članak 186.a.
Osoba koja namjerava podnijeti tužbu protiv Republike Hrvatske dužna se je prije
podnošenja tužbe obratiti sa zahtjevom za mirno rješenje spora državnom odvjetništvu
koje je stvarno i mjesno nadležno za zastupanje na sudu pred kojim namjerava podnijeti
tužbu protiv Republike Hrvatske, osim u slučajevima u kojima je posebnim propisima
određen rok za podnošenje tužbe. Zahtjev za mirno rješenje spora mora sadržavati sve
ono što mora sadržavati tužba.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 60/166Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovog Zakona, stavak 1. je
izmijenjen.
Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka se podnosi nadležnom državnom odvjetništvu,
sukladno odredbama Zakona o državnom odvjetništvu. Ako je zahtjev iz stavka 1.
ovoga članka podnesen nenadležnom državnom odvjetništvu, ono će zahtjev dostaviti
nadležnom državnom odvjetništvu uz obavijest stranci.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovog Zakona, stavak 2. je
izmijenjen.
Podnošenjem zahtjeva iz stavka 1. zastarijevanje zastaje.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovog Zakona, stavak 3. je
izmijenjen.
Nagodba postignuta između podnositelja zahtjeva i Državnog odvjetništva, po zahtjevu
iz stavka 1. ovoga članka, ima svojstvo ovršnosti.
Ako zahtjev iz stavka 1. ovoga članka ne bude prihvaćen ili o njemu ne bude odlučeno
u roku od tri mjeseca od njegova podnošenja, podnositelj zahtjeva može podnijeti tužbu
nadležnom sudu.
Sud će odbaciti tužbu protiv Republike Hrvatske podnesenu prije donošenja odluke o
zahtjevu za mirno rješenje spora, odnosno prije isteka roka iz stavka 2. ovoga članka.
Odredbe prethodnih stavaka ovoga članka ne primjenjuju se u slučajevima kada je
posebnim zakonom propisan postupak podnošenja zahtjeva za mirno rješenje spora
nadležnom državnom odvjetništvu ili nekom drugom tijelu.
Odredbe prethodnih stavaka ovoga članka na odgovarajući način će se primjenjivati i u
slučajevima u kojima Republika Hrvatska namjerava tužiti neku osobu s prebivalištem
ili sjedištem u Republici Hrvatskoj.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovog Zakona, dodan je
stavak 8.
Kad osoba iz stavka 8. ovoga članka nagodbom preuzima obvezu prema Republici
Hrvatskoj, takva nagodba je ovršna isprava kada dužnik ovjeri svoj potpis. Kada
Republika Hrvatska nagodbom preuzima obvezu prema drugoj stranci, takva je nagodba
ovršna isprava kada je potpiše ovlaštena osoba u nadležnom državnom odvjetništvu i
kada se njezin potpis ovjeri pečatom toga državnog odvjetništva.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovog Zakona, dodan je
stavak 9.
Članak 186.b
Člankom 99. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
186.b.
Tužitelj koji za to ima imovinskopravni interes može tužbom zatražiti od suda da naloži
tuženiku koji je prema sadržaju pravnoga odnosa dužan položiti račun ili dati pregled
neke imovine i obveza, odnosno tuženiku za koga je vjerojatno da nešto zna o utajenoj12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 61/166ili prikrivenoj imovini – da, pod prisegom ili bez prisege, položi račun ili preda potpuni
pregled imovine ili obveza, odnosno priopćiti što mu je o utajenoj ili prikrivenoj
imovini poznato, te izjavi da su položeni račun, predani pregled imovine i obveza,
odnosno dani podaci o utajenoj ili prikrivenoj imovini potpuni i točni.
U sporovima u kojima ne može postaviti tužbeni zahtjev za isplatu određenog iznosa
novca, isporuku određene količine zamjenjivih stvari, predaju određenih stvari ili
prijenos određenih prava prije nego što tuženik ispuni svoju obvezu polaganja računa ili
predaje pregleda imovine i obveza, tužitelj može u tužbi istaknuti, pored zahtjeva za
polaganje računa ili predaju pregleda imovine i obveza iz stavka 1. ovoga članka, i
zahtjev kojim će zatražiti od suda da tuženika osudi na isplatu iznosa novca, isporuku ili
predaju stvari ili prijenos prava čiju će visinu, količinu odnosno istovjetnost odrediti tek
nakon što tuženik položi račun ili preda pregled imovine i obveza, odnosno tek nakon
što se provede vještačenje ili izvedu drugi dokazi u povodu položenog računa ili
predanog pregleda imovine i obveza ili u povodu uskrate polaganja računa ili predaje
pregleda imovine i obveza.
U sporovima u kojima ne može postaviti određeni zahtjev prije nego što dođe do
podataka koje mu tuženik ne želi dati premda njima raspolaže, a koje mu je prema
sadržaju građanskopravnoga odnosa dužan dati odnosno koji se mogu smatrati
zajedničkima za obje stranke, tužitelj može u tužbi istaknuti zahtjev kojim će zatražiti
od suda da tuženika osudi na isplatu iznosa, predaju stvari ili prijenos prava čiju će
visinu, količinu, odnosno istovjetnost odrediti tek nakon što mu tuženik dade potrebne
podatke, odnosno tek nakon što se provede vještačenje ili izvedu drugi dokazi o
podacima koje tuženik izbjegava dati.
U slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka tužitelj je dužan određeni tužbeni zahtjev
postaviti u roku koji mu za to sud odredi tijekom postupka rješenjem protiv kojega nije
dopuštena posebna žalba.
U tužbi iz stavka 1. ovoga članka tužitelj je dužan naznačiti vrijednost predmeta spora u
skladu s odredbom članka 40. stavka 2. ovoga Zakona; prigodom postavljanja
tužbenoga zahtjeva iz stavka 4. ovoga članka tužitelj je dužan iznova naznačiti
vrijednost predmeta spora u skladu s odredbama članka 35. do 37. i članka 39. ovoga
Zakona.
Članak 186.c
Člankom 99. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan članak
186.c.
Tužitelj koji učini vjerojatnim da tuženik ozbiljno dovodi u pitanje postojanje njegove
još uvijek nedospjele tražbine, ili da će morati sudskim putem ostvarivati svoju tražbinu
nakon što ona dospije, ili da iz drugih razloga ima za to pravni interes, može i prije
dospjelosti tražbine zatražiti od suda da tuženiku naloži da mu ispuni dužnu činidbu u
vrijeme njezine dospjelosti. Vrijeme dospjelosti tražbine treba biti određeno naznačeno
u tužbenom zahtjevu.
Sud će odbaciti tužbu ako utvrdi da tužitelj nema pravnoga interesa tražiti donošenje
presude iz stavka 1. ovoga članka prije dospjelosti tražbine.
Ovrha na temelju presude kojom je prihvaćen zahtjev iz stavka 1. ovoga članka može se
tražiti tek nakon dospjelosti tražbine.
Članak 186.d
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
186.d.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 62/166Sud može tijekom cijeloga parničnog postupka strankama predložiti da spor riješe u
postupku mirenja pri sudu ili izvan suda.
Člankom 12. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) u stavku 1. dodane
su riječi: »ili izvan suda«.
Ako stranke suglasno predlože ili prihvate spor riješiti mirnim putem pred sudom, bez
odgode će se odrediti ročište radi pokušaja mirenja na koje se pozivaju stranke, njihovi
zastupnici i opunomoćenici ukoliko ih imaju.
Postupak mirenja pred sudom vodi sudac izmiritelj određen s liste sudaca izmiritelja
koju utvrđuje predsjednik suda godišnjim rasporedom poslova.
Nagodba sklopljena pred sucem izmiriteljem je sudska nagodba.
Članak 186.e
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
186.e.
Stranke mogu nakon podnošenja pravnog lijeka suglasno podnijeti prijedlog za
postupak mirenja pred sucem izmiriteljem suda nadležnog za odlučivanje o pravnom
lijeku.
Ako mirenje ne uspije, sudac izmiritelj ne smije sudjelovati u donošenju odluke o
pravnom lijeku.
Članak 186.f
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
186.f.
Ako su stranke u parničnom postupku priložile sporazum kojim predlažu mirenje pri
nekom od centara za mirenje, sud će stranke uputiti da se u roku od osam dana obrate
predloženom centru za mirenje i zastat će s postupkom do okončanja postupka mirenja
pred izabranim centrom za mirenje.
Stranke su dužne obavijestiti sud o obraćanju izabranom centru za mirenje u daljnjem
roku od osam dana.
Ako mirenje pred izabranim centrom za mirenje uspije, stranke će pred sudom koji je
stranke uputio na mirenje zaključiti sudsku nagodbu.
Ako mirenje pred izabranim centrom za mirenje ne uspije, bez odgode će se o tome
obavijestiti sud koji je stranke uputio na mirenje radi nastavka parničnog postupka.
Članak 186.g
Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan članak
186.g.
Na postupke mirenja pred sucem izmiriteljem na odgovarajući način se primjenjuju
odredbe Zakona o mirenju (»Narodne novine«, br. 163/03.), ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.
Tužba za utvrđenje
Članak 187.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 63/166Tužitelj može u tužbi tražiti da sud samo utvrdi postojanje odnosno nepostojanje kakva
prava ili pravnog odnosa ili istinitost odnosno neistinitost kakve isprave.
Takva se tužba može podići kad je to posebnim propisima predviđeno, kad tužitelj ima
pravni interes da sud utvrdi postojanje odnosno nepostojanje kakva prava ili pravnog
odnosa ili istinitost odnosno neistinitost kakve isprave prije dospjelosti zahtjeva za
činidbu iz istog odnosa ili kad tužitelj ima kakav drugi pravni interes za podizanje takve
tužbe.
Ako odluka o sporu ovisi o tome postoji li ili ne postoji kakav pravni odnos koji je prije
ili tijekom parnice postao sporan, tužitelj može, istaknuti i tužbeni zahtjev da sud utvrdi
da takav odnos postoji odnosno da ne postoji, ako je sud pred kojim parnica teče
nadležan za takav zahtjev.
Člankom 100. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječi: »u tijeku« zamijenjene su riječima: »prije ili tijekom«, a riječi: »,pored
postojećeg zahtjeva,« brisane su.
Isticanje zahtjeva prema odredbi stavka 3. ovog članka nakon podnošenja tužbe neće se
smatrati preinakom tužbe.
Člankom 100. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
iza riječi: »članka« dodane su riječi: »nakon podnošenja tužbe«.
Isticanje više tužbenih zahtjeva u jednoj tužbi
Članak 188.
U jednoj tužbi tužitelj može istaknuti više zahtjeva protiv istog tuženika kad su svi
zahtjevi povezani istom činjeničnom i pravnom osnovom. Ako zahtjevi nisu povezani
istom činjeničnom i pravnom osnovom, oni se mogu istaknuti u jednoj tužbi protiv istog
tuženika samo kad je isti sud stvarno nadležan za svaki od tih zahtjeva i kad je za sve
zahtjeve određena ista vrsta postupka.
Tužitelj može dva i više tužbenih zahtjeva u međusobnoj vezi istaknuti u jednoj tužbi i
tako da sud sljedeći od tih zahtjeva prihvati ako nađe da onaj koji je ispred njega
istaknut nije osnovan.
Zahtjevi se mogu, prema stavku 2. ovog članka, istaknuti u jednoj tužbi samo ako je sud
stvarno nadležan za svaki od istaknutih zahtjeva i ako je za sve zahtjeve određena ista
vrsta postupka.
Ako o nekim od zahtjeva istaknutih u istoj tužbi treba da sudi vijeće, a o drugima sudac
pojedinac istog suda, o svim zahtjevima sudit će vijeće.
Protutužba
Članak 189.
Tuženik može do zaključenja glavne rasprave pred sudom podnijeti kod istog suda
protutužbu, ako je zahtjev protutužbe u vezi s tužbenim zahtjevom, ili ako se ti zahtjevi
mogu prebiti, ili ako se protutužbom traži utvrđenje kakva prava ili pravnog odnosa o
čijem postojanju ili nepostojanju ovisi u cijelosti ili djelomično odluka o tužbenom
zahtjevu.
Protutužba se ne može podnijeti ako je za zahtjev iz protutužbe stvarno nadležan viši
sud ili sud druge vrste.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 64/166Protutužba se može podnijeti i kad o zahtjevu iz protutužbe treba da sudi isti sud u
drugom sastavu.
Preinaka tužbe
Članak 190.
Tužitelj može do zaključenja glavne rasprave preinačiti tužbu.
Nakon dostave tužbe tuženiku za preinaku tužbe potreban je pristanak tuženika, ali i kad
se tuženik protivi, sud može dopustiti preinaku ako smatra da bi to bilo svrsishodno za
konačno rješenje odnosa među strankama.
Smatrat će se da postoji pristanak tuženika na preinaku tužbe ako se on upusti u
raspravljanje o glavnoj stvari po preinačenoj tužbi, a nije se prije toga protivio preinaci.
Ako je parnični sud za preinačenu tužbu stvarno nenadležan, dostavit će predmet
nadležnom sudu, koji će, ako se tuženik protivi preinaci, riješiti je li preinaka
dopuštena.
Na način predviđen u stavku 4. ovog članka postupit će se i kad po preinačenoj tužbi
treba da sudi isti sud u drugom sastavu (članak 18.).
Kad sud dopusti preinaku tužbe, dužan je ostaviti tuženiku vrijeme potrebno da se može
pripremiti za raspravljanje po preinačenoj tužbi, ako za to nije imao dovoljno vremena.
Na isti način sud će postupiti ako tuženik koji se ne protivi preinaci zatraži da mu se
ostavi potrebno vrijeme radi pripremanja
Ako je tužba preinačena na ročištu na kojem tuženik nije prisutan, sud će odgoditi
ročište i dostaviti tuženiku prijepis zapisnika s tog ročišta.
Protiv rješenja kojim se prihvaća preinaka tužbe nije dopuštena posebna žalba.
Članak 191.
Preinaka tužbe jest promjena istovjetnosti zahtjeva, povećanje postojećeg ili isticanje
drugog zahtjeva uz postojeći.
Ako tužitelj preinačuje tužbu tako da, zbog okolnosti koje su nastale nakon podnošenja
tužbe, zahtijeva iz iste činjenične osnove drugi predmet ili novčanu svotu, tuženik se
takvoj preinaci ne može protiviti.
Tužba nije preinačena ako je tužitelj promijenio pravnu osnovu tužbenog zahtjeva, ako
je smanjio tužbeni zahtjev ili ako je promijenio, dopunio ili ispravio pojedine navode,
tako da zbog toga tužbeni zahtjev nije promijenjen.
Članak 192.
Tužitelj može sve do zaključenja glavne rasprave svoju tužbu preinačiti i tako da
umjesto prvobitnog tuženika tuži drugu osobu.
Za preinaku tužbe prema stavku 1. ovog članka potreban je pristanak osobe koja treba
da stupi u parnicu umjesto tuženika, a ako se tuženik već upustio u raspravljanje o
glavnoj stvari, potreban je i pristanak tuženika.
Nakon što se tuženik upustio u raspravljanje o glavnoj stvari, umjesto tužitelja može u
parnicu stupiti novi tužitelj samo ako tuženik na to pristane.
Člankom 101. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 3.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 65/166Osoba koja stupa u parnicu umjesto stranke mora primiti parnicu u onom stanju u kakvu
se ona nalazi u trenutku kad u nju stupa.
Člankom 101. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
koji postaje stavak 4. riječ: »tuženik« zamijenjena riječju: »stranke«.
Povlačenje tužbe
Članak 193.
Tužitelj može povući tužbu bez pristanka tuženika prije nego što se tuženik upusti u
raspravljanje o glavnoj stvari.
Tužba se može povući i kasnije, sve do zaključenja glavne rasprave, ako tuženik na to
pristane. Ako se tuženik u roku od 15 dana od dana obavijesti o povlačenju tužbe ne
izjasni o tome, smatrat će se da je pristao na povlačenje.
Tužba se uz izričiti pristanak tuženika može povući i nakon zaključenja glavne rasprave
do pravomoćnosti odluke kojom se postupak pred sudom prvog stupnja dovršava. U
tom slučaju tuženik svoj zahtjev za naknadu troškova postupka mora postaviti
najkasnije u svojoj suglasnosti za povlačenje tužbe.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan novi stavak
3.
Ako u slučaju iz stavka 3. ovoga članka dođe do povlačenja tužbe prije nego što je
prvostupanjski sud donio svoju odluku, odnosno prije nego što je ona u povodu žalbe
otpravljena drugostupanjskom sudu, prvostupanjski će sud rješenjem utvrditi da je tužba
povučena, odnosno rješenjem će ukinuti svoju odluku i utvrditi da je tužba povučena.
Tim će rješenjem odlučiti i o zahtjevu tuženika za naknadu troškova postupka.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 4.
Ako dođe do povlačenja tužbe pred prvostupanjskim sudom nakon donošenja
prvostupanjske odluke dok je postupak u povodu žalbe u tijeku pred drugostupanjskim
sudom, prvostupanjski će sud bez odgode zatražiti – telefonom, telefaksom ili
elektroničkom poštom – od drugostupanjskog suda da ga se obavijesti o tome je li već
odlučeno u povodu žalbe te obavijestiti taj sud da je došlo do povlačenja tužbe.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 5.
Ako u slučaju iz stavka 3. ovoga članka dođe do povlačenja tužbe nakon što je predmet
dostavljen drugostupanjskom sudu, drugostupanjski će sud, ako prije toga nije odlučio u
povodu žalbe, rješenjem ukinuti prvostupanjsku odluku i utvrditi da je tužba povučena.
Tim će se rješenjem odlučiti i o zahtjevu tuženika za naknadu troškova postupka.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 6.
Podnesak kojim se u slučaju iz stavka 3. ovoga članka povlači tužba podnosi se putem
prvostupanjskog suda koji može, ako ocijeni da je to potrebno, održati ročište sa
strankama radi provjere jesu li ispunjeni uvjeti za povlačenje tužbe.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 7.
Ako se pred drugostupanjskim sudom održava sjednica vijeća uz sudjelovanje stranaka
(članak 362. stavak 2.) ili rasprava (članak 373.b stavak 2.), tužitelj može svoju tužbu
povući i na ročištu pred tim sudom.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 8.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 66/166Povučena tužba smatra se kao da nije ni bila podnesena i može se ponovno podnijeti.
Člankom 13. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dosadašnji stavak
3. postao je stavak 9.
Postojanje parnice
Članak 194.
Parnica počinje teći dostavom tužbe tuženiku.
U pogledu zahtjeva koji je stranka postavila u tijeku postupka parnica počinje teći od
časa kad je o tom zahtjevu obaviještena protivna stranka.
Dok parnica teče, ne može se u pogledu istog zahtjeva pokrenuti nova parnica među
istim strankama, a ako takva parnica bude pokrenuta, sud će tužbu odbaciti.
Sud će u tijeku cijelog postupka po službenoj dužnosti paziti teče li već druga parnica o
istom zahtjevu među istim strankama.
Članak 195.
Ako koja od stranaka otuđi stvar ili pravo o kojem teče parnica, to ne sprečava da se
parnica među istim strankama dovrši.
Osoba koja je pribavila stvar ili pravo o kojem teče parnica može stupiti u parnicu
umjesto tužitelja odnosno tuženika samo ako na to pristanu obje stranke.
Glava petnaesta
SUPARNIČARI
Članak 196.
Više osoba mogu jednom tužbom tužiti odnosno biti tužene (suparničari):
1) ako su u pogledu predmeta spora u pravnoj zajednici ili ako njihova prava odnosno
obveze proistječu iz iste činjenične i pravne osnove;
2) ako su predmet spora zahtjevi odnosno obveze iste vrste koji se temelje na bitno
istovrsnoj činjeničnoj i pravnoj osnovi te ako postoji stvarna i mjesna nadležnost istog
suda za svaki zahtjev i za svakog tuženika;
3) ako je to drugim zakonom određeno.
Do zaključenja glavne rasprave može, uz uvjete iz stavka 1. ovog članka, uz tužitelja
pristupiti novi tužitelj ili tužba može biti proširena na novog tuženika s njegovim
pristankom.
Nakon što se tuženik upustio u raspravljanje o glavnoj stvari, bez njegova pristanka ne
može uz tužitelja pristupiti novi tužitelj.
Člankom 102. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 3.
Osoba koja pristupa tužbi odnosno na koju se tužba proširuje mora primiti parnicu u
onom stanju u kojem se ona nalazi kad ona u nju stupa.
Članak 197.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 67/166Tužitelj može tužbom obuhvatiti dva ili više tuženika i tako što će tražiti da tužbeni
zahtjev bude prihvaćen prema sljedećem tuženiku u slučaju da bude pravomoćno
odbijen prema onome koji je u tužbi naveden prije njega.
Na način predviđen u stavku 1. ovog članka može tužitelj tužbom obuhvatiti dva ili više
tuženika samo ako prema svakom od njih ističe isti zahtjev ili ako prema pojedinim od
njih ističe različite zahtjeve koji su u međusobnoj vezi te ako je isti sud stvarno i mjesno
nadležan za svaki od zahtjeva.
Članak 198.
Osoba koja u cijelosti ili djelomično traži stvar ili pravo o kojem između drugih osoba
već teče parnica može pred sudom pred kojim ta parnica teče tužiti obje stranke jednom
tužbom, sve dok se postupak pravomoćno ne završi.
Članak 199.
Glavni dužnik i jamac mogu biti zajednički tuženi ako to nije u protivnosti sa sadržajem
ugovora o jamstvu.
Članak 200.
Svaki je suparničar u parnici samostalna stranka i njegove radnje ili propuštanja niti
koriste niti štete drugim suparničarima.
Članak 201.
Ako se prema zakonu ili zbog prirode pravnog odnosa spor može riješiti samo na jednak
način prema svim suparničarima (jedinstveni suparničari), smatraju se oni kao jedna
parnična stranka, tako da se u slučaju ako pojedini suparničari propuste koju parničnu
radnju učinak parničnih radnji što su ih poduzeli drugi suparničari proteže i na one koji
te radnje nisu poduzeli.
Članak 202.
Ako rokovi za izvršenje određene parnične radnje za pojedine jedinstvene suparničare
ističu u razno vrijeme, tu parničnu radnju može svaki suparničar poduzeti sve dok ma i
za jednog od njih još teče rok za poduzimanje te radnje.
Članak 203.
Svaki suparničar ima pravo podnositi prijedloge koji se tiču tijeka parnice.
Glava šesnaesta
SUDJELOVANJE TREĆIH OSOBA U PARNICI
Članak 204. brisan
Člankom 43. Zakona o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN 53/91 – stupio
na snagu 8. listopada 1991.) članak 204. briše se.
Članak 205. brisan
Člankom 103. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 205.
briše se.
Sudjelovanje umješača
Članak 206.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 68/166Osoba koja ima pravni interes da u parnici koja teče među drugim osobama jedna od
stranaka uspije može se pridružiti toj stranci.
Umješač može stupiti u parnicu u tijeku cijelog postupka sve do pravomoćnosti odluke
o tužbenom zahtjevu te u tijeku postupka nastavljenog podnošenjem izvanrednoga
pravnog lijeka.
Izjavu o stupanju u parnicu umješač može dati na ročištu ili pismenim podneskom.
Podnesak umješača dostavlja se objema parničnim strankama, a ako je izjava umješača
dana na ročištu, prijepis tog dijela zapisnika dostavit će se samo onoj stranci koja je s
ročišta izostala.
Članak 207.
Svaka stranka može osporiti umješaču pravo da sudjeluje u postupku i predložiti da se
umješač odbije, a sud može i bez izjašnjenja stranaka odbiti sudjelovanje umješača ako
utvrdi da ne postoji pravni interes umješača.
Do pravomoćnosti rješenja kojim se odbija sudjelovanje umješača umješač može
sudjelovati u postupku i njegove parnične radnje ne mogu se isključiti.
Protiv odluke suda kojom prihvaća sudjelovanje umješača nije dopuštena posebna
žalba.
Članak 208.
Umješač mora primiti parnicu u onom stanju u kakvu se nalazi u trenutku kad se
umiješa u parnicu. U daljnjem tijeku parnice on je ovlašten stavljati prijedloge i
poduzimati sve ostale parnične radnje u rokovima u kojima bi te radnje mogla
poduzimati stranka kojoj se pridružio.
Ako je umješač stupio u parnicu nakon pravomoćnosti odluke o tužbenom zahtjevu,
ovlašten je podnijeti i izvanredni pravni lijek.
Ako umješač podnese pravni lijek, primjerak njegova podneska dostavit će se i stranci
kojoj se pridružio.
Parnične radnje umješača imaju za stranku kojoj se pridružio pravni učinak ako nisu u
suprotnosti s njezinim radnjama.
Nakon pristanka obiju parničnih stranaka umješač može stupiti u parnicu kao stranka
umjesto stranke kojoj se pridružio.
Članak 208.a
Člankom 104. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 208.a.
Umješač ne može u odnosu na stranku kojoj se bio pridružio u prethodnom postupku
tvrditi da spor, onako kako je tijekom toga postupka izložen sudu, nije pravilno riješen.
Njegov prigovor istaknut u novoj parnici, da je stranka kojoj se bio pridružio pogrešno
vodila spor, može biti prihvaćen samo utoliko ukoliko je on s obzirom na stanje spora u
vrijeme svoga stupanja u prethodnu parnicu ili izjavama i radnjama te stranke bio
spriječen poduzeti radnje koje bi dovele do povoljnijeg ishoda spora, odnosno ako takve
radnje, za mogućnost čijega poduzimanja on nije znao, sama stranka nije poduzela
namjerno ili iz grube nepažnje.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 69/166Odredba stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje i na imenovanog
prethodnika (članak 210.) te na treću osobu obaviještenu o parnici (članak 211.).
Članak 209.
Ako pravni učinak presude treba da se odnosi i na umješača, on ima položaj
jedinstvenog suparničara (članak 201).
Umješač s položajem jedinstvenog suparničara može podnijeti izvanredni pravni lijek i
u parnici u kojoj do nastupanja pravomoćnosti odluke o tužbenom zahtjevu nije
sudjelovao kao umješač.
Članak 209.a
Člankom 105. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 209.a.
Odredbe ovoga Zakona o stranačkoj i parničnoj sposobnosti te zastupanju stranaka, kao
i o podnescima stranaka i dostavi strankama na odgovarajući se način primjenjuju i na
umješača.
Imenovanje prethodnika
Članak 210.
Osoba koja je tužena kao držatelj kakve stvari ili korisnik kakva prava, a tvrdi da stvar
drži ili pravo vrši u ime treće osobe, može najkasnije na pripremnom ročištu, a ako ono
nije održano – onda na glavnoj raspravi prije nego što se upusti u raspravljanje o
glavnoj stvari, pozvati preko suda tu treću osobu (prethodnika) da umjesto nje stupi kao
stranka u parnicu.
Člankom 106. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »imalac« zamijenjena riječju: »držatelj«, a riječ: »ima« riječju: »drži«.
Pristanak tužitelja da umjesto tuženika u parnicu stupi prethodnik potreban je samo ako
tužitelj protiv tuženika ističe i takve zahtjeve koji ne ovise o tome ima li tuženik u ime
prethodnika stvar ili vrši pravo.
Ako prethodnik koji je uredno pozvan ne dođe na ročište ili odbije da stupi u parnicu,
tuženik se ne može protiviti da se upusti u parnicu.
Obavijest treće osobe o parnici
Članak 211.
Ako tužitelj ili tuženik trebaju treću osobu obavijesti o otpočetoj parnici, da bi se time
zasnovao stanoviti građanskopravni učinak, oni mogu, sve dok se parnica pravomoćno
ne dovrši, to učiniti podneskom preko parničnog suda, u kojem će navesti razlog
obavijesti i u kakvu se stanju nalazi parnica.
Stranka koja je treću osobu obavijestila o parnici ne može zbog toga tražiti prekid
otpočete parnice, produljenje rokova ili odgodu ročišta.
Glava sedamnaesta
PREKID, OBUSTAVA I MIROVANJE POSTUPKA
Člankom 107. ZIDZPP­a (117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) naslov glave
sedamnaest je izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 70/166Članak 212.
Člankom 108. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je razlog za prekid postupka nastao nakon
stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 212. je izmijenjen.
Postupak se prekida:
1) kad stranka umre,
2) kad stranka izgubi parničnu sposobnost, a nema punomoćnika u toj parnici,
3) kad zakonski zastupnik stranke umre ili prestane njegovo ovlaštenje za zastupanje, a
stranka nema punomoćnika u toj parnici,
4) kad stranka koja je pravna osoba prestane postojati odnosno kad nadležno tijelo
pravomoćno odluči o zabrani rada,
5) kad nastupe pravne posljedice otvaranja stečajnog postupka,
6) kad se stranka nađe na području koje je zbog izvanrednih događaja (poplava i sl.)
odsječeno od suda,
7) kad zbog rata ili drugih uzroka prestane rad u sudu,
8) kad je to drugim zakonom određeno.
Članak 213.
Sud će prekid postupka odrediti i ako je:
1) odlučio da sam ne rješava o prethodnom pitanju (članak 12.),
2) odlučio podnijeti zahtjev Europskom sudu o tumačenju prava Europske unije ili o
valjanosti akta koje su donijele institucije Europske unije.
Člankom 109. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Člankom 14. ZIDZPP­a (NN 57/11) stavak 1. izmijenjen je tako da se uz postojeći
razlog za prekid postupka (točka 1.), propisuje i slučaj kada je sud odlučio podnijeti
zahtjev Europskom sudu (točka 2. – stupa na snagu na dan prijma Republike Hrvatske u
Europsku uniju).
Sud može odrediti prekid postupka ako odluka o tužbenom zahtjevu ovisi o tome je li
učinjen trgovački prijestup ili je li učinjeno kazneno djelo za koje se goni po službenoj
dužnosti, tko je učinilac i je li on odgovoran, a osobito kad se pojavi sumnja da je
svjedok ili vještak dao lažan iskaz ili da je isprava upotrijebljena kao dokaz lažna.
Članak 214.
Prekid postupka uzrokuje to da prestaju teći svi rokovi određeni za obavljanje parničnih
radnji.
Za trajanja prekida postupka sud ne može poduzimati nikakve radnje u postupku, ali
ako je prekid nastupio poslije zaključenja glavne rasprave sud može na temelju te
rasprave donijeti odluku.
Člankom 110. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 3.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 71/166Člankom 15. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) brisan dodani
stavak 3.
Parnične radnje što ih je jedna stranka poduzela dok traje prekid postupka nemaju
prema drugoj stranci nikakav pravni učinak. Njihov učinak počinje tek nakon što
postupak bude nastavljen.
Članak 215.
Postupak koji je prekinut iz razloga navedenih u članku 212. toč. 1. do 5. ovog Zakona
nastavit će se kad nasljednik ili skrbnik ostavštine, novi zakonski zastupnik, stečajni
upravitelj ili pravni sljednici pravne osobe preuzmu postupak ili kad ih sud na prijedlog
protivne strane ili po službenoj dužnosti pozove da to učine.
Člankom 111. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
brojka: »4« zamijenjena je brojkom: »5«.
Člankom 111. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 2.
Člankom 16. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) brisan dodani
stavak 2.
Postupak koji je prekinut iz razloga navedenih u članku 212. točki 6. ovoga Zakona
nastavit će se kad stranka koja se nalazila na području koje je zbog izvanrednih
događaja odsječeno od suda preuzme postupak ili kad je sud na prijedlog protivne
stranke ili po službenoj dužnosti pozove da to učini.
Člankom 111. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 3.
Ako je sud prekinuo postupak iz razloga navedenih u članku 213. ovog Zakona,
postupak će se nastaviti kad se pravomoćno završi postupak pred sudom ili drugim
nadležnim organom ili kad sud ustanovi da više ne postoje razlozi da se čeka na njegov
završetak.
U svim ostalim slučajevima prekinuti postupak nastavit će se na prijedlog stranke ili po
službenoj dužnosti čim prestanu razlozi prekida.
Rokovi koji su zbog prekida postupka prestali teći počinju za zainteresiranu stranku teći
u cijelosti iznova od dana kad joj sud dostavi rješenje o nastavljanju postupka.
Stranci koja nije stavila prijedlog za nastavljanje postupka rješenje o nastavljanju
postupka dostavlja se prema odredbama članka 142. ovog zakona.
Članak 215.a
Člankom 112. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 215.a.
U slučajevima u kojima po ovom Zakonu dolazi do zastoja postupka primjenjivat će se
na odgovarajući način odredbe ovoga Zakona o prekidu postupka.
Članak 215.b
Člankom 112. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 215.b.
Postupak se obustavlja kad umre ili prestane postojati stranka u postupku o pravima
koja ne prelaze na njezine nasljednike, odnosno pravne sljednike.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 72/166U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka sud će rješenje o obustavi postupka dostaviti
protivnoj stranci te nasljednicima, odnosno pravnim sljednicima stranke nakon što oni
budu utvrđeni.
Sud će nasljednicima umrle stranke, na prijedlog protivne stranke ili po službenoj
dužnosti, postaviti privremenog zastupnika kojemu će dostaviti rješenje o obustavi
postupka, ako ocijeni da bi ostavinski postupak mogao duže trajati.
Rješenje o obustavi postupka zbog toga što je pravna osoba prestala postojati dostavit
će se protivnoj stranci i njezinom pravnom sljedniku nakon što on bude utvrđen, a ako
pravna osoba nema pravnoga sljednika, sud će, na prijedlog protivne stranke ili po
službenoj dužnosti, rješenje o obustavi postupka dostaviti državnom odvjetništvu.
Dok se postupak u povodu rješenja o obustavi pravomoćno ne završi, glede rokova za
poduzimanje pravnih radnji te prava stranaka i suda da poduzimaju te radnje primijenit
će se na odgovarajući način pravila o prekidu postupka, ako prethodnim odredbama
ovoga članka nije drugačije propisano.
U rješenju o obustavi postupka sud će odlučiti da svaka stranka snosi svoje troškove u
postupku koji je prethodio donošenju rješenja o obustavi. Troškove postupka u povodu
rješenja o obustavi snosi ona stranka koja je dala povoda za provedbu tog postupka.
Člankom 21. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan stavak
6.
Članak 216.
Mirovanje postupka nastupa ako se obje stranke prije zaključenja glavne rasprave o
tome sporazumiju ili kad obje stranke izostanu s pripremnog ročišta ili ročišta za glavnu
raspravu odnosno kad prisutne stranke na ročištu neće da raspravljaju te kad jedna
stranka koja je uredno pozvana izostane, a druga predloži mirovanje.
Člankom 113. ZIDZPP­a (stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1. iza riječi:
»predloži mirovanje« stavlja se točka, a zarez i riječi: »ili kad na ročište dođe samo
tužitelj, pa predloži donošenje presude zbog izostanka« brisane su.
Kad su se stranke sporazumjele da postupak miruje, to mirovanje nastupa od dana kad
stranke o tome obavijeste sud.
Mirovanje postupka neće nastupiti ako obje stranke izostanu s ročišta za izvođenje
dokaza pred predsjednikom vijeća ili zamoljenim sucem. U tom slučaju, ako su stranke
uredno pozvane, ročište će se održati.
Ako se u istom postupku ponovno udovolji uvjetima za mirovanje, smatrat će se da je
tužba povučena.
Članak 217.
U slučaju mirovanja postupka nastupaju iste pravne posljedice kao i pri prekidu
postupka, osim što rokovi određeni zakonom ne prestaju teći.
Postupak miruje dok jedna stranka ne predloži da se postupak nastavi. Takav prijedlog
ne može se staviti prije nego što proteknu tri mjeseca od dana kad je nastupilo
mirovanje postupka.
Ako nijedna stranka u roku od četiri mjeseca od dana kad je nastupilo mirovanje
postupka ne stavi prijedlog za nastavljanje postupka, smatra se da je tužba povučena.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 73/166U rješenju kojim se utvrđuje mirovanje postupka naznačit će se od kojeg dana postupak
miruje i upozorit će se stranke na pravne posljedice iz st. 1. do 3. ovog članka.
Članak 218.
Žalba protiv rješenja kojim se utvrđuje (članak 212.) ili određuje (članak 213.) prekid
postupka te protiv rješenja kojim se utvrđuje mirovanje postupka (članak 216.) ne
zadržava nastupanje pravnih učinaka rješenja.
Člankom 114. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »izvršenje« zamijenjena je riječima: »nastupanje pravnih učinaka«.
Ako je sud na ročištu odbio prijedlog za prekid postupka i odlučio da se postupak
odmah nastavi, protiv tog rješenja nije dopuštena posebna žalba.
Glava osamnaesta
DOKAZI I IZVOĐENJE DOKAZA
Opće odredbe
Članak 219.
Svaka stranka je dužna iznijeti činjenice i predložiti dokaze na kojima temelji svoj
zahtjev ili kojim pobija navode i dokaze protivnika.
Sud može tijekom postupka, kad ocijeni da je to svrsishodno za pravilno rješenje spora,
upozoriti stranke na njihovu dužnost iz stavka 1. ovoga članka, a osobito na potrebu
iznošenja odlučnih činjenica i predlaganja određenih dokaza te iznijeti razloge zbog
kojih smatra da je to potrebno.
Člankom 115. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
2.
Članak 220.
Dokazivanje obuhvaća sve činjenice koje su važne za donošenje odluke.
Sud odlučuje o tome koje će od predloženih dokaza izvesti radi utvrđivanja odlučnih
činjenica.
Člankom 116. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.
Članak 221.
Ne treba dokazivati činjenice koje je stranka priznala pred sudom u tijeku parnice, ali
sud može narediti da se dokazuju i takve činjenice ako smatra da stranka njihovim
priznanjem ide za tim da raspolaže zahtjevom kojim ne može raspolagati (članak 3.
stavak 3.).
Sud će, uzimajući u obzir sve okolnosti, prema svom uvjerenju ocijeniti hoće li uzeti za
priznatu ili osporenu činjenicu koju je stranka najprije priznala, a onda potpuno ili
djelomično porekla ili ograničila priznanje dodavanjem drugih činjenica.
Činjenice čije postojanje zakon pretpostavlja ne treba dokazivati, ali se može dokazivati
da te činjenice ne postoje, ako zakonom nije što drugo određeno.
Ne treba dokazivati činjenice koje su općepoznate.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 74/166Članak 221.a
Člankom 26. ZIDZPP­a (SL SFRJ, br. 27/90 – stupio na snagu 1. srpnja 1990.) dodan
članak 221.a.
Ako sud na temelju izvedenih dokaza (članak 8.) ne može sa sigurnošću utvrditi neku
činjenicu, o postojanju činjenice zaključit će primjenom pravila o teretu dokazivanja.
Članak 222. prestao važiti
Članak 222. prestao je važiti 1. siječnja 1983. na temelju odredbi čl. 108. Zakona o
rješavanju sukoba zakona s propisima drugih zemalja u određenim odnosima (SL SFRJ,
br. 43/82).
Članak 223.
Ako se utvrdi da stranci pripada pravo na naknadu štete, na novčanu svotu ili na
zamjenjive stvari, ali se visina svote odnosno količina stvari ne može utvrditi ili bi se
mogla utvrditi samo s nerazmjernim teškoćama, sud će o tome odlučiti prema slobodnoj
ocjeni.
Ako je potpuno razjašnjenje okolnosti o kojima ovisi odluka o nekim od više u istoj
tužbi istaknutih zahtjeva koji su beznačajni u odnosu prema ukupnom iznosu svih
istaknutih zahtjeva povezano s teškoćama koje su nerazmjerne s važnošću tih zahtjeva,
sud može o njima odlučiti po slobodnoj ocjeni uzimajući u obzir već razjašnjene
okolnosti slučaja i prikupljene dokaze, a osobito isprave koje su stranke priložile te
njihove iskaze ako ih je sud saslušao (članak 264.).
Člankom 17. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 2.
Članak 223.a
Člankom 18. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan članak
223.a.
U sporovima čija vrijednost predmeta spora u postupku pred općinskim sudovima ne
prelazi 5.000,00 kuna, a u postupku pred trgovačkim sudovima 10.000,00 kuna sud
može, ako ocijeni da bi utvrđivanje činjenica važnih za rješenje spora moglo biti
povezano s nerazmjernim teškoćama i troškovima, o postojanju tih činjenica zaključiti
po slobodnoj ocjeni uzimajući u obzir isprave koje su stranke priložile te njihove iskaze
ako je sud izveo dokaz saslušanjem stranaka (članak 264.).
Članak 224.
U sporovima koje sudi vijeće dokazi na glavnoj raspravi izvode se pred vijećem, ali
vijeće može iz važnih razloga odlučiti da se određeni dokazi izvedu pred predsjednikom
vijeća ili sucem zamoljenog suda (zamoljeni sudac). U tom slučaju zapisnici o
izvedenim dokazima pročitat će se na glavnoj raspravi.
Člankom 117. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »Dokazi« zamijenjena riječima: »U sporovima koje sudi vijeće dokazi«.
Kad vijeće odluči da se kakav dokaz izvede pred zamoljenim sucem, u zamolnici za
izvođenje dokaza opisat će se stanje stvari prema tijeku glavne rasprave i posebno će se
naznačiti o kojim okolnostima treba osobito voditi računa pri izvođenju dokaza.
O ročištu za izvođenje dokaza, pred predsjednikom vijeća ili pred zamoljenim sucem
obavijestit će se i stranke, ako nisu izjavile da neće pristupiti ročištu.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 75/166Predsjednik vijeća ili zamoljeni sudac ima pri izvođenju dokaza sva ovlaštenja koja ima
vijeće odnosno predsjednik vijeća kad se dokazi izvode na glavnoj raspravi.
Protiv rješenja suda kojim se izvođenje dokaza povjerava predsjedniku vijeća ili
zamoljenom sucu nije dopuštena posebna žalba.
Članak 225.
Predsjednik vijeća ili zamoljeni sudac kome je povjereno izvođenje kakva dokaza
ovlašten je, ako stranke to predlože, izvesti i druge dokaze, ako smatra da je to
svrsishodno.
Člankom 118. ZIDZPP­a (NN117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku 225.
iza riječi: »ovlašten je,« dodane su riječi: »ako stranke to predlože,«.
Članak 226.
Ako se prema okolnostima može pretpostaviti da se kakav dokaz neće moći izvesti ili
da se neće moći izvesti u primjerenom roku, ili ako dokaz treba izvesti u inozemstvu,
sud će u rješenju o izvođenju dokaza odrediti rok do kojeg će se čekati izvođenje
dokaza.
Kad određeni rok protekne, rasprava će se provesti bez obzira na to što određeni dokaz
nije izveden.
Uviđaj
Članak 227.
Uviđaj se poduzima kad je za utvrđivanje kakve činjenice ili za razjašnjenje kakve
okolnosti potrebno neposredno opažanje suda.
Uviđaj se može obavljati i uz sudjelovanje vještaka.
Članak 228.
Vijeće će ovlastiti predsjednika vijeća da obavi uviđaj ako se stvar koju treba razgledati
ne može donijeti u sud ili bi njezino donošenje uzrokovalo znatne troškove, a vijeće
smatra da nije nužno neposredno opažanje svih članova vijeća.
Članak 229.
Ako treba razgledati stvar koja se nalazi kod jedne od stranaka, kod treće osobe, kod
državnog tijela ili kod poduzeća ili druge pravne osobe kojoj je povjereno vršenje
javnog ovlaštenja, na odgovarajući će se način primijeniti odredbe ovog Zakona o
pribavljanju isprava od tih organa ili organizacija (članak 232. do 234.).
Člankom 8. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u članku 229.
određene riječi su zamijenjene.
Isprave
Članak 230.
Isprava koju je u propisanom obliku izdalo državno tijelo u granicama svoje nadležnosti
te isprava koju je u takvom obliku izdala pravna ili fizička osoba u obavljanju javnog
ovlaštenja koje joj je povjereno zakonom ili propisom utemeljenim na zakonu (javna
isprava), dokazuje istinitost onoga što se u njoj potvrđuje ili određuje.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 76/166Člankom 8. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 1. određene
riječi su zamijenjene.
Člankom 119. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Istu dokaznu snagu imaju i druge isprave koje su posebnim propisima u pogledu
dokazne snage izjednačene s javnim ispravama.
Dopušteno je dokazivati da su u javnoj ispravi neistinito utvrđene činjenice ili da je
isprava nepravilno sastavljena.
Ako sud posumnja u autentičnost isprave, može zatražiti da se o tome izjasni tijelo od
kojega bi ona trebala da potječe.
Članak 231.
Ako međunarodnim ugovorom nije što drugo određeno, inozemne javne isprave koje su
propisno ovjerene imaju, uz uvjet uzajamnosti, istu dokaznu snagu kao i domaće javne
isprave.
Članak 232.
Stranka je dužna sama podnijeti ispravu na koju se poziva za dokaz svojih navoda.
Uz ispravu sastavljenu na stranom jeziku podnosi se i ovjereni prijevod.
Ako se isprava nalazi kod državnoga tijela ili koje pravne ili fizičke osobe koja ima
javna ovlaštenja, a sama stranka ne može postići da se isprava preda ili pokaže, sud će
na prijedlog stranke pribaviti tu ispravu.
Člankom 120. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 3.
izmijenjen.
Članak 233.
Kad se jedna stranka poziva na ispravu i tvrdi da se ona nalazi kod druge stranke, sud će
tu stranku pozvati da podnese ispravu, ostavljajući joj za to određeni rok.
Stranka ne može uskratiti podnošenje isprave ako se ona sama u parnici pozvala na tu
ispravu za dokaz svojih navoda, ili ako je riječ o ispravi koju je po zakonu dužna predati
ili pokazati, ili ako se isprava s obzirom na njezin sadržaj smatra zajedničkom za obje
stranke.
U pogledu prava stranke da uskrati podnošenje drugih isprava na odgovarajući će se
način primjenjivati odredbe čl. 237. i 238. ovog Zakona.
Kad stranka koja je pozvana da podnese ispravu poriče da se isprava kod nje nalazi, sud
može radi utvrđivanja te činjenice izvoditi dokaze.
Sud će, s obzirom na sve okolnosti, po svom uvjerenju cijeniti od kakva je značenja što
stranka koja drži ispravu neće postupiti po rješenju suda kojim joj se nalaže da podnese
ispravu ili protivno uvjerenju suda poriče da se isprava kod nje nalazi.
Člankom 121. ZIDZIP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 5.
riječ: »prema« zamijenjena riječju: »po«.
Protiv odluke suda iz stavka 1. ovog članka nije dopuštena posebna žalba.
Članak 234.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 77/166Treća osoba dužna je po nalogu suda podnijeti ispravu koju je po zakonu dužna pokazati
ili podnijeti, odnosno ispravu koja je po svojem sadržaju zajednička za tu osobu i
stranku koja se na ispravu poziva. U pogledu prava treće osobe da uskrati podnošenje
drugih isprava na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 237. i 238. ovoga
Zakona.
Člankom 122. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Prije nego što donese odluku kojom trećoj osobi naređuje da podnese ispravu sud će
pozvati treću osobu da se o tome izjasni.
Kad treća osoba poriče da se isprava nalazi kod nje, sud može radi utvrđivanja te
činjenice izvoditi dokaze.
Pravomoćno rješenje o dužnosti treće osobe da podnese ispravu može se izvršiti prema
pravima ovršnog postupka.
Na temelju rješenja kojim je trećoj osobi naloženo da preda određenu ispravu ovrha će
se provesti po službenoj dužnosti po pravilima ovršnog postupka i prije pravomoćnosti
toga rješenja.
Člankom 122. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 5.
izmijenjen.
Svjedoci
Članak 235.
Svaka osoba koja se poziva kao svjedok dužna je odazvati se pozivu, a ako ovim
Zakonom nije drugačije određeno, dužna je i svjedočiti.
Kao svjedoci mogu se saslušati samo osobe koje su sposobne dati obavijesti o
činjenicama koje se dokazuju.
Članak 236.
Ne može se saslušati kao svjedok osoba koja bi svojim iskazom povrijedila dužnost
čuvanja službene ili vojne tajne, dok je nadležno tijelo ne oslobodi te dužnosti.
Članak 237.
Svjedok može uskratiti svjedočenje:
1) o onome što mu je stranka kao svom punomoćniku povjerila;
2) o onome o čemu se stranka ili druga osoba svjedoku kao vjerskom ispovjedniku
ispovjedila;
3) o činjenicama što ih je svjedok saznao kao odvjetnik, liječnik, ili u obavljanju kakva
drugog poziva ili kakve druge djelatnosti ako postoji obveza da se kao tajna čuva ono
što se saznalo u obavljanju tog poziva ili djelatnosti.
Člankom 123. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
točki 1. riječ: »ispovijedala« zamijenjena riječju: »ispovidila«.
Sudac pojedinac ili predsjednik vijeća upozorit će te osobe da mogu uskratiti davanje
iskaza.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 78/166Člankom 123. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »Predsjednik vijeća« zamijenjene riječima: »Sudac pojedinac ili predsjednik
vijeća«.
Članak 238.
Svjedok može uskratiti odgovor na pojedina pitanja ako za to postoje važni razlozi, a
osobito ako bi svojim odgovorom na ta pitanja izložio teškoj sramoti, znatnoj
imovinskoj šteti ili kaznenom gonjenju sebe ili svoje srodnike po krvi u pravoj liniji do
bilo kojeg stupnja, a u pobočnoj liniji do trećeg stupnja zaključno, svoga bračnog druga
ili srodnike po tazbini do drugog stupnja zaključno i onda kad je brak prestao te svog
skrbnika ili staranika, usvojitelja ili usvojenika.
Sudac pojedinac ili predsjednik vijeća upozorit će svjedoka da može uskratiti davanje
odgovora na postavljeno pitanje.
Člankom 124. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »Predsjednik vijeća« zamijenjene riječima: »Sudac pojedinac ili predsjednik
vijeća«.
Članak 239.
Svjedok ne može zbog opasnosti od kakve imovinske štete uskratiti svjedočenje o
pravnim poslovima pri kojima je bio prisutan kao pozvani svjedok, o radnjama što ih je
u pogledu spornog odnosa poduzeo kao pravni prethodnik ili zastupnik jedne od
stranaka, o činjenicama koje se tiču imovinskih odnosa uvjetovanih obiteljskom ili
bračnom vezom, o činjenicama koje se tiču rođenja, sklapanja braka ili smrti te kad je
na temelju posebnih propisa dužan podnijeti prijavu ili dati izjavu.
Članak 240.
Opravdanost razloga za uskraćivanje svjedočenja ili odgovora na pojedina pitanja
ocjenjuje sud pred kojim svjedok treba svjedočiti. Ako je potrebno, prije toga će se o
tome saslušati stranke.
Protiv rješenja suda iz stavka 1. ovog članka stranke nemaju pravo na posebnu žalbu, a
svjedok može to rješenje pobijati u žalbi protiv rješenja o novčanoj kazni ili o zatvoru
zbog toga što je uskratio svjedočenje ili odgovor na pojedino pitanje (članak 248. stavak
2).
Članak 241.
Stranka koja predlaže da se određena osoba sasluša kao svjedok mora prije toga
naznačiti o čemu ona treba svjedočiti i navesti njezino ime i prezime, zanimanje i
boravište.
Članak 242.
Svjedoci se pozivaju dostavom pisanog poziva u kojem se navodi prezime i ime i
zanimanje pozvanoga, vrijeme i mjesto dolaska, predmet u vezi s kojim se poziva i
naznaka da se poziva kao svjedok. U pozivu će se svjedok upozoriti na posljedice
neopravdanog izostanka (članak 248.) i na pravo na naknadu troškova (članak 249.).
Svjedoci koji se zbog starosti, bolesti ili teških tjelesnih mana ne mogu odazvati pozivu
saslušat će se u svom stanu.
Članak 243.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 79/166Svjedoci se saslušavaju pojedinačno i bez prisutnosti svjedoka koji će se kasnije
saslušavati. Svjedok je dužan odgovore davati usmeno.
Svjedok će se najprije opomenuti da je dužan govoriti istinu i da ne smije ništa
prešutjeti, a nakon toga će se upozoriti na posljedice davanja lažnog iskaza.
Zatim će se svjedok pitati za ime i prezime, ime oca, zanimanje, boravište, mjesto
rođenja, godine života i njegov odnos sa strankama.
Članak 244.
Poslije općih pitanja svjedok se poziva da iznese sve što mu je poznato o činjenicama o
kojima treba svjedočiti, a nakon toga mu se mogu postavljati pitanja radi provjere,
dopune ili razjašnjenja. Nije dopušteno postavljati pitanja u kojima je već sadržano
kako bi trebalo odgovoriti.
Svjedok će se uvijek pitati otkud mu je poznato ono o čemu svjedoči.
Svjedoci se mogu suočiti ako se njihovi iskazi ne slažu o važnim činjenicama. Suočeni
će se o svakoj okolnosti o kojoj se ne slažu pojedinačno saslušati i njihov odgovor
unijet će se u zapisnik.
Članak 245.
Svjedok koji ne zna jezik na kojem se vodi postupak saslušat će se preko tumača.
Ako je svjedok gluh, postavljat će mu se pitanja u pisanom obliku, a ako je nijem,
pozvat će se da u pisanom obliku odgovara. Ako se saslušanje ne može obaviti na taj
način, pozvat će se kao tumač osoba koja se sa svjedokom može sporazumjeti.
Sud će tumača upozoriti na dužnost vjernog prenošenja pitanja koja se svjedoku
postavljaju i izjava koje svjedok bude davao.
Članak 246.
Člankom 125. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 246.
izmijenjen.
Sud može odlučiti da svjedok prisegne na iskaz koji je dao.
Prisega se daje usmeno izgovaranjem ovih riječi: »Prisežem čašću da sam o svemu što
me je sud pitao istinu govorio i da ništa što sam o ovoj stvari znao nisam prešutio.«
Sud može odlučiti da svjedok prisegne i prije nego što bude saslušan.
Nijemi svjedoci koji znaju čitati i pisati prisežu tako da potpisuju tekst prisege, a gluhi
će svjedoci pročitati tekst prisege. Ako gluhi ili nijemi svjedoci ne znaju ni čitati ni
pisati, prisegnut će preko tumača.
Ako se svjedok ponovno saslušava, neće po drugi put dati prisegu, nego će se samo
opomenuti na već danu prisegu.
Članak 247.
Člankom 126. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 247.
izmijenjen.
Neće se tražiti prisega od svjedoka koji u vrijeme saslušanja nisu punoljetni ili ne mogu
shvatiti njezino značenje.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 80/166Protiv odluke suda kojom se svjedoku naređuje da prisegne ili se određuje da svjedok
ne prisegne, stranke i svjedok nemaju pravo na žalbu.
Članak 248.
Ako svjedok koji je uredno pozvan ne dođe, a izostanak ne opravda ili se bez odobrenja
ili opravdanog razloga udalji s mjesta gdje treba da bude saslušan, sud može narediti da
se prisilno dovede i podmiruje troškove dovođenja, a može ga i kazniti novčano od
500,00 do 10.000,00 kuna.
Člankom 3. ZIDZPP­a (NN 112/99 stupio na snagu 6. studenoga 1999. u stavku 1. i 2.
određene riječi su zamijenjene.
Člankom 127. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »do 3.000,00« zamijenjene su riječima: »od 500,00 do 10.000,00«.
Ako svjedok dođe i nakon što je upozoren na posljedice uskrati svjedočenje ili odgovor
na pojedino pitanje, a sud ocijeni da su razlozi uskraćivanja neopravdani, može ga
kazniti novčano od 500,00 do 10.000,00 kuna, a ako i poslije toga odbije svjedočiti,
može ga zatvoriti. Zatvor traje sve dok svjedok ne pristane svjedočiti ili dok njegovo
saslušanje ne postane nepotrebno, ali najdulje mjesec dana.
Člankom 127. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »do 3.000,00« zamijenjene su riječima »od 500,00 do 10.000,00«.
Žalba protiv rješenja o novčanoj kazni ili o zatvoru ne zadržava izvršenje rješenja, osim
ako se u toj žalbi pobija i odluka suda kojom nisu prihvaćeni razlozi svjedoka za
uskraćivanje svjedočenja ili odgovora na pojedino pitanje.
U slučajevima iz stavka 1. do 3. ovoga članka na odgovarajući način primjenjuju se
odredbe članka 10. ovoga Zakona.
Člankom 127. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 4.
Sud će na zahtjev stranke odlučiti da je svjedok dužan nadoknaditi troškove što ih je
uzrokovao svojim neopravdanim izostankom odnosno neopravdanim odbijanjem da
svjedoči.
Ako svjedok naknadno opravda svoj izostanak sud će opozvati svoje rješenje o kazni, a
može svjedoka sasvim ili djelomično osloboditi naknade troškova. Sud može opozvati
svoje rješenje o kazni i kad svjedok naknadno pristane da svjedoči.
Članak 249.
Svjedok ima pravo na naknadu putnih troškova i troškova za prehranu i prenoćište te na
naknadu izmakle zarade.
Svjedok treba zatražiti naknadu odmah nakon saslušanja, inače gubi pravo na nju. Sud
je dužan na to upozoriti svjedoka.
Člankom 128. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »da zahtijeva« zamjenjene riječiju: »zatražiti«.
U rješenju kojim se odmjeravaju troškovi svjedoka sud će odrediti da se određena svota
isplati iz položenog predujma, a ako predujam nije položen, naredit će stranci da
određenu svotu plati svjedoku u roku od osam dana. Žalba protiv tog rješenja ne
zadržava ovrhu rješenja.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 81/166Člankom 128. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »izvršenje« zamijenjena riječju: »ovrhu«.
Vještaci
Članak 250.
Sud će izvesti dokaz vještačenjem kad je radi utvrđivanja ili razjašnjenja kakve
činjenice potrebno stručno znanje kojim sud ne raspolaže.
Članak 251.
Vještačenje obavljaju vještaci koje određuje parnični sud.
Prije nego što odredi koje će osobe uzeti za vještake sud će o tome saslušati stranke. U
hitnim slučajevima sud može odrediti vještaka iako prije toga stranke nisu saslušane.
Parnični sud može ovlastiti predsjednika vijeća ili zamoljenog suca da oni odrede
vještake ako je njima povjereno izvođenje dokaza vještačenjem.
Umjesto određenog vještaka sud može uvijek odrediti drugog vještaka.
Članak 252.
Vještačenje, u pravilu, obavlja jedan vještak, a kad sud ocijeni da je vještačenje složeno,
može odrediti dva ili više vještaka.
Vještaci se određuju u prvom redu iz reda stalnih sudskih vještaka za određenu vrstu
vještačenja. Vještačenje se može povjeriti i stručnoj ustanovi (bolnici, kemijskom
laboratoriju, fakultetu i sl.). Ako postoje posebne ustanove za određene vrste vještačenja
(vještačenje lažnog novca, rukopisa, daktiloskopsko vještačenje i sl.), takva vještačenja,
a osobito složenija, povjeravat će se, u prvom redu, tim ustanovama.
Članak 253.
Određeni vještaci dužni su odazvati se pozivu suda i iznijeti svoj nalaz i mišljenje.
Sud će vještaka, na njegov zahtjev, osloboditi dužnosti vještačenja iz razloga iz kojih
svjedok može uskratiti svjedočenje ili odgovor na pojedino pitanje.
Sud može vještaka, na njegov zahtjev, osloboditi dužnosti vještačenja i iz drugih
opravdanih razloga. Oslobođenje od dužnosti vještačenja može tražiti i ovlaštena osoba
tijela ili pravne osobe u kojoj vještak radi.
Člankom 129. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječi: »ovlašteni radnik tijela ili organizacije« zamijenjene riječima: »ovlaštena osoba
tijela ili pravne osobe«.
Članak 254.
Vještak može biti izuzet iz istih razloga iz kojih može biti izuzet sudac, ali se za
vještaka može uzeti i osoba koja je već bila saslušana kao svjedok.
Člankom 130. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »ili sudac porotnik« brisane su.
Stranka je dužna podnijeti zahtjev za izuzeće vještaka čim sazna da postoji razlog za
izuzeće, a najkasnije prije početka izvođenja dokaza vještačenjem. Ako je sud prije
određivanja vještaka saslušao stranku o osobi vještaka, stranka se dužna tom prilikom
izjasniti o izuzeću.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 82/166Člankom 130. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »ličnosti« zamijenjena riječju: »osobi«.
U zahtjevu za izuzeće vještaka stranka je dužna navesti okolnosti na kojima temelji svoj
zahtjev za izuzeće.
O zahtjevu za izuzeće odlučuje parnični sud. Sudac zamoljenog suda i predsjednik
vijeća odlučuju o izuzeću ako im je povjereno izvođenje dokaza vještačenjem.
Protiv rješenja kojim se prihvaća zahtjev za izuzeće nije dopuštena žalba, a protiv
rješenja kojim se zahtjev odbija nije dopuštena posebna žalba.
Ako je stranka saznala za razlog izuzeća poslije obavljenog vještačenja i prigovara
vještačenju iz tog razloga, sud će postupiti kao da je zahtjev za izuzeće stavljen prije
obavljenog vještačenja.
Članak 255.
Sud će kazniti novčanom kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna vještaka koji ne dođe na
ročište iako je uredno pozvan, a izostanak ne opravda, vještaka koji bez opravdanog
razloga odbije vještačiti te vještaka koji svoj nalaz i mišljenje bez opravdanog razloga
ne podnese u roku koji mu je odredio sud.
Člankom 22. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 1.
izmijenjen.
Rješenje o kazni sud može opozvati uz uvjete iz članka 248. stavka 6. ovog Zakona.
Člankom 131. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
brojka: »5« zamijenjena je brojkom: »6«.
Na zahtjev stranke sud može rješenjem narediti vještaku da nadoknadi troškove koje je
uzrokovao svojim neopravdanim nedolaskom ili neopravdanim odbijanjem da vještači.
O takvom zahtjevu sud je dužan odlučiti bez odgode. Žalba protiv toga rješenja ne
odgađa ovrhu.
Člankom 131. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
dodane su druga i treća rečenica.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, na odgovarajući način se primjenjuju odredbe
članka 10. ovoga Zakona.
Člankom 22. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan stavak
4.
Članak 256.
Vještak ima pravo na naknadu putnih troškova i troškova za prehranu i prenoćište, na
naknadu izmakle zarade i troškova vještačenja te pravo na nagradu za obavljeno
vještačenje.
U pogledu naknade troškova i nagrade vještaka na odgovarajući će se način
primjenjivati odredbe članka 249. st. 2. i 3. ovog Zakona.
Članak 257.
Vještaci se pozivaju dostavom pisanog poziva u kojem se navodi ime i prezime i
zanimanje pozvanoga, vrijeme i mjesto dolaska, predmet u vezi s kojim se poziva i
naznaka da se poziva kao vještak. U pozivu će se vještak upozoriti na posljedice
neopravdanog izostanka (članak 255.) i na pravo na naknadu troškova (članak 256.).12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 83/166Članak 258.
Prije početka vještačenja pozvat će se vještak da predmet vještačenja brižljivo razmotri,
da točno navede sve što opazi i nađe i da svoje mišljenje iznese savjesno i u skladu s
pravilima znanosti i vještine, a upozorit će se i na posljedice davanja lažnog iskaza.
Nakon toga će se vještak pitati za ime i prezime, ime oca, zanimanje, boravište, mjesto
rođenja, godine života i njegov odnos sa strankom.
Članak 259.
Sud rukovodi vještačenjem, označuje vještaku predmet koji će se razgledati, postavlja
mu pitanja i, prema potrebi, traži objašnjenja u vezi s danim nalazom i mišljenjem.
Vještaku se mogu davati razjašnjenja, a može mu se dopustiti i razmatranje spisa. Na
zahtjev vještaka mogu se izvoditi i novi dokazi da bi se utvrdile okolnosti koje su važne
za stvaranje mišljenja vještaka.
Članak 260.
Sud će odrediti hoće li vještak iznijeti svoj nalaz i mišljenje samo usmeno na raspravi ili
ih podnijeti i u pisanom obliku prije rasprave. Sud će odrediti rok za podnošenje nalaza
i mišljenja u pisanom obliku.
Vještak mora uvijek obrazložiti svoje mišljenje.
Sud će, po mogućnosti, dostaviti strankama pisani nalaz i mišljenje prije ročišta na
kojem će se o njima raspravljati.
Odredba članka 255. stavka 3. ovoga Zakona primijenit će se na odgovarajući način i
kada vještak svoj nalaz i mišljenje ne podnese u roku koji mu je sud odredio.
Člankom 132. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.
Članak 261.
Ako je određeno više vještaka, oni mogu podnijeti zajednički nalaz i mišljenje kad se u
nalazu i mišljenju slažu. Ako se u nalazu i mišljenju ne slažu, svaki vještak posebno
iznosi svoj nalaz i mišljenje.
Ako se podaci vještaka o njihovu nalazu bitno razilaze, ili ako je nalaz jednog ili više
vještaka nejasan, nepotpun ili u proturječnosti sam sa sobom ili s izviđenim
okolnostima, a ti se nedostaci ne mogu otkloniti ponovnim saslušanjem vještaka,
obnovit će se vještačenje s istim ili drugim vještacima.
Ako u mišljenju jednog ili više vještaka ima proturječnosti ili nedostataka, ili se pojavi
osnovana sumnja u pravilnost danog mišljenja, a ti se nedostaci ili sumnja ne mogu
otkloniti ponovnim saslušanjem vještaka, zatražit će se mišljenje drugih vještaka.
Članak 262.
Protiv rješenja suda iz čl. 251., 252. i 261. ovog Zakona nije dopuštena žalba.
Članak 263.
Odredbe članka 251., članka 252. stavka 2., čl. 253. do 257., članka 258. stavka 2. i
članka 262. ovog zakona na odgovarajući se način primjenjuju i na tumače.
Saslušanje stranaka12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 84/166Članak 264.
Sporne činjenice važne za odluku sud može utvrđivati i saslušavanjem stranaka.
Sud može odlučiti da se izvede dokaz saslušanjem stranaka kad nema drugih dokaza ili
kad unatoč izvedenim drugim dokazima ustanovi da je to potrebno za utvrđivanje
važnih činjenica.
Članak 265.
Ako se uvjerio da stranci odnosno osobi koja se ima saslušati za stranku nisu poznate
sporne činjenice, ili ako saslušanje te stranke nije moguće, sud može odlučiti da se
sasluša samo druga stranka.
Neće se saslušati stranka koja uskrati davanje iskaza ili se bez opravdanog razloga ne
odazove pozivu suda.
Člankom 133. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.
Članak 266.
Izvođenje dokaza saslušanjem stranaka preko predsjednika vijeća ili zamoljenog suca
dopušteno je samo ako stranka zbog neotklonjivih smetnji ne može osobno doći ili ako
bi njezin dolazak uzrokovao nerazmjerne troškove.
Članak 267.
Za stranku koja nema parničnu sposobnost saslušat će se njezin zakonski zastupnik. Sud
može odlučiti da se umjesto ili pored zakonskog zastupnika sasluša sama stranka, ako je
njezino saslušanje moguće.
Za pravnu osobu saslušat će se osoba koja je zakonom ili pravilima određena da je
zastupa. Ako kao stranka u sporu sudjeluje na jednoj strani više osoba, sud će odlučiti
hoće li se saslušati sve te osobe ili samo neke od njih.
Članak 268.
Poziv na ročište na kojem će se izvoditi dokaz saslušanjem stranaka dostavit će se
osobno strankama odnosno osobi koja će se za stranku saslušati.
Ako stranka ima punomoćnika, poziv na ročište na kojemu će se izvesti dokaz
saslušanjem stranaka stranci ili osobi koja se treba saslušati za stranku uputit će se
preko punomoćnika.
Člankom 134. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 2.
U pozivu će se naznačiti da će se na ročištu izvoditi dokaz saslušanjem stranaka i da
stranka koja dođe na ročište može biti saslušana u odsutnosti druge stranke.
Člankom 134. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u
dosadašnjem stavku 2. koji je postao stavak 3. riječi: »(članak 265. stavak 2.) brisane
su.
Članak 269.
Ne mogu se primijeniti nikakve prisilne mjere prema stranci koja se nije odazvala
pozivu suda radi saslušanja niti se stranka može prisiliti na davanje iskaza.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 85/166Sud će, s obzirom na sve okolnosti, ocijeniti od kakva je značenja što stranka nije došla
na saslušanje ili što je uskratila iskaz.
Članak 270.
Dokaz saslušanjem stranaka izvodi se bez davanja prisege.
Člankom 135. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) riječi:
»polaganja zakletve zamijenjene su riječima: »davanja prisege«.
Članak 271.
Odredbe o izvođenju dokaza svjedocima primjenjivat će se i pri izvođenju dokaza
saslušanjem stranaka, ako za saslušanje stranaka nije što drugo propisano.
Glava devetnaesta
OSIGURANJE DOKAZA
Članak 272.
Ako postoji opravdana bojazan da se neki dokaz neće moći izvesti ili da će njegovo
kasnije izvođenje biti otežano, može se u tijeku, a i prije pokretanja parnice predložiti
da se taj dokaz izvede.
Člankom 136. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1. iza
riječi: »bojazan da se« dodaje se riječ: »neki«.
U postupku za osiguranje dokaza ne može se izvesti dokaz saslušanjem stranaka.
Osiguranje dokaza može se tražiti i nakon što odluka kojom se postupak završava
postane pravomoćna, ako je to potrebno prije ili u tijeku postupka po izvanrednim
pravnim lijekovima.
Članak 273.
Ako je prijedlog za osiguranje dokaza stavljen u tijeku parničnog postupka, za
postupanje je nadležan sud pred kojim je postupak u tijeku.
Kad se traži osiguranje dokaza prije pokretanja postupka te u hitnim slučajevima ako je
postupak već u tijeku, nadležan je niži sud prvog stupnja na čijem se području nalaze
stvari koje treba razgledati odnosno sud na čijem području boravi osoba koju treba
saslušati.
O prijedlogu iz stavka 1. ovog članka odlučuje predsjednik vijeća ili sudac pojedinac
koji vodi postupak, a u slučajevima iz stavka 2. ovog članka sudac pojedinac nadležnog
suda.
Članak 274.
U podnesku kojim traži osiguranje dokaza predlagatelj je dužan naznačiti prava čija
zaštita ovisi o činjenicama koje se imaju utvrditi predloženim dokazom, razloge iz kojih
smatra da je izvođenje toga dokaza nužno radi utvrđenja tih činjenica, te zašto se
kasnije on neće moći izvesti ili će njegovo izvođenje biti otežano. U podnesku treba
navesti ime i prezime protivnika, osim ako iz okolnosti proistječe da on nije poznat.
Člankom 137. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
274. prva rečenica izmijenjena.
Članak 275.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 86/166Podnesak u kojem je stavljen prijedlog za osiguranje dokaza dostavit će se protivniku,
ako je poznat. Ako postoji opasnost od odgode, sud će o prijedlogu odlučiti i bez
prethodnog izjašnjenja protivnika.
U rješenju kojim se prihvaća prijedlog sud će odrediti ročište za izvođenje dokaza,
navest će činjenice o kojima će se izvoditi dokazi te dokaze koji će se izvesti, a ako je
potrebno, imenovat će i vještake.
Ako protivniku nije prije bio dostavljen podnesak u kojem je stavljen prijedlog za
osiguranje dokaza, on će mu se dostaviti zajedno s rješenjem suda kojim se prihvaća
prijedlog za osiguranje dokaza.
Protivniku koji je nepoznat ili je nepoznato njegovo boravište sud može radi
sudjelovanja na ročištu za izvođenje dokaza postaviti privremenog zastupnika (članak
84.). O tom postavljanju nije potrebno izdati oglas.
Sud može u hitnim slučajevima odrediti da izvođenje dokaza započne i prije nego što se
rješenje kojim se prihvaća prijedlog za osiguranje dokaza dostavi protivniku.
Protiv rješenja suda kojim se prihvaća prijedlog za osiguranje dokaza te protiv rješenja
kojim se odlučuje da izvođenje dokaza započne prije nego što se rješenje dostavi
protivniku nije dopuštena žalba.
Članak 276.
Ako su dokazi izvedeni prije nego što je postupak pokrenut, zapisnik o izvođenju
dokaza čuvat će se kod suda pred kojim su dokazi izvedeni.
Ako je postupak u tijeku, a osiguranje dokaza nije izveo parnični sud, zapisnik će se
dostaviti parničnom sudu.
Glava dvadeseta
PRIPREMANJE GLAVNE RASPRAVE
Članak 277.
Nakon primitka tužbe obavljaju se pripreme za glavnu raspravu.
Te pripreme obuhvaćaju prethodno ispitivanje tužbe, dostavu tužbe tuženiku na
odgovor, održavanje pripremnog ročišta i zakazivanje glavne rasprave.
U sporovima koje sudi vijeće glavnu raspravu priprema predsjednik vijeća, koji je
ovlašten donositi sve odluke i poduzimati sve radnje koje je tijekom pripremanja glavne
rasprave ovlašten donositi, odnosno poduzimati sudac pojedinac.
Člankom 138. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 3.
izmijenjen.
U tijeku pripremanja glavne rasprave stranke mogu upućivati podneske u kojima će
navesti činjenice koje treba utvrditi te dokaze čije izvođenje predlažu u skladu s ovim
Zakonom.
Člankom 138. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 4.
izmijenjen.
U sporovima koje sudi vijeće predsjednik vijeća može radi pripreme glavne rasprave
održati pripremno ročište u skladu s ovim Zakonom.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 87/166Člankom 138. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 5.
dodan.
Odluke koje u pripremanju glavne rasprave predsjednik vijeća može donijeti tek na
pripremnom ročištu, sudac pojedinac može donijeti tek na ročištu za glavnu raspravu.
Člankom 138. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 6.
dodan.
Članak 278.
U tijeku pripremanja glavne rasprave do ročišta za glavnu raspravu sud je ovlašten
odlučivati: o stupanju prethodnika u parnicu, o sudjelovanju umješača, o osiguranju
dokaza, o preinaci tužbe, o troškovima postupka u slučaju povlačenja tužbe, o prekidu
ili mirovanju postupka, o privremenim mjerama osiguranja, o spajanju parnica, o
razdvajanju postupka, o određivanju sudskih rokova ili njihovu produljenju, o
zakazivanju ročišta ili njihovoj odgodi, o povratu u prijašnje stanje zbog propuštanja
roka ili ročišta, o oslobođenju stranke od plaćanja troškova postupka, o osiguranju
parničnih troškova, o polaganju predujma na ime troškova za poduzimanje pojedinih
radnji u postupku, o postavljanju privremenog zastupnika, o dostavi sudskih pismena, o
mjerama za ispravljanje podnesaka, o urednosti punomoći te o svim pitanjima koja se
tiču upravljanja postupkom.
Člankom 139. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »predsjednik vijeća ovlašten je« zamijenjene su riječima: »sud je ovlašten
odlučivati«.
Protiv odluka koje donosi sud u tijeku pripremanja glavne rasprave, a koje se odnose na
upravljanje postupkom, nije dopuštena žalba.
Člankom 139. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
278. riječi: »predsjednik vijeća« zamijenjene su riječju: »sud«.
Članak 279.
Sud može u tijeku pripremanja glavne rasprave donijeti presudu na temelju priznanja,
presudu na temelju odricanja, presudu zbog ogluhe, presudu zbog izostanka, presudu
bez održavanja rasprave i primiti na zapisnik nagodbu stranaka.
Člankom 140. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
279. riječi: »Predsjednik vijeća« zamijenjene su riječju: »Sud«, a iza riječi:
»odricanja,« dodane riječi: »presudu zbog ogluhe«.
Člankom 23. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) u članku 279.
iza riječi: »izostanka,« dodane riječi: »presudu bez održavanja rasprave«.
Prethodno ispitivanje tužbe
Članak 280.
Nakon prethodnog ispitivanja tužbe sud je ovlašten donositi rješenja iz članka 278.
ovog Zakona, ako nije riječ o pitanjima o kojima se po prirodi stvari ili prema
odredbama ovog Zakona odluka može donijeti tek u daljnjem tijeku postupka.
Člankom 141. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
280. riječi: »predsjednik vijeća ovlašten je« zamijenjene riječima: »sud je ovlašten«.
Članak 281.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 88/166Kad utvrdi da je tužba nerazumljiva ili nepotpuna, ili da postoje nedostaci koji se tiču
sposobnosti tužitelja ili tuženika da budu stranke u parnici, ili nedostaci u pogledu
zakonskog zastupanja stranke, ili nedostaci koji se odnose na ovlaštenje zastupnika da
pokrene parnicu kad je takvo ovlaštenje potrebno, sud će radi otklanjanja tih
nedostataka poduzeti potrebne mjere predviđene u ovom Zakonu (čl. 83. i 109.).
Člankom 142. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
281. riječi: »predsjednik će vijeća« zamijenjene riječima: »sud će«.
Članak 282.
Nakon prethodnog ispitivanja tužbe sud donosi rješenje kojim se tužba odbacuje ako
utvrdi da rješavanje o tužbenom zahtjevu ne ide u sudsku nadležnost (čl. 26.) ili da je
tužba podnesena nepravovremeno, ako je posebnim propisima određen rok za
podnošenje tužbe.
Člankom 143. ZIDZPP­a (117/03. stupo na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1. riječi:
»predsjednik vijeća« zamijenjene riječju: »sud«.
Sud donosi i rješenje kojim se sud oglašava nenadležnim (čl. 17. i 20.) i predmet ustupa
drugome redovnom sudu.
Člankom 11. ZIZPP­a (NN 91/92. stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 2. riječi:
»odnosno samoupravnom sudu« brisane su.
Člankom 143. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
282. riječi: »predsjednik vijeća« zamijenjene riječju: »sud«.
Članak 283.
Ako smatra da nema dovoljno osnova za donošenje odluke o pitanju koje se postavilo u
tijeku prethodnog ispitivanja tužbe, sud će ostaviti da o tom pitanju donese odluku
nakon primitka odgovora na tužbu ili na pripremnom ročištu.
Člankom 144. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
283. riječi: »predsjednik vijeća ostaviti« zamijenjene riječju: »sud će ostaviti«.
Odgovor na tužbu
Članak 284.
Člankom 145. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 284. i naslov iznad njega su izmijenjeni.
Ako sud smatra da se na temelju tužbe može dalje postupati, naredit će da se primjerak
tužbe dostavi tuženiku radi podnošenja pisanog odgovora na tužbu. Sud je dužan u
pozivu upozoriti tuženika na pravne posljedice nedavanja odgovora na tužbu (članak
331.b).
Sud može iznimno, ako to zahtijevaju posebne okolnosti pojedinog slučaja, a osobito
ako je to potrebno radi odlučivanja o prijedlogu za određivanje privremenih mjera,
odmah zakazati ročište i narediti da se primjerak tužbe dostavi tuženiku.
Članak 285.
Člankom 146. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 89/166podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 285. je izmijenjen.
U odgovoru na tužbu tuženik se može očitovati o zahtjevima i navodima tužbe te
predložiti dokaze kojima potkrepljuje te navode. Uz odgovor na tužbu tuženik je dužan
priložiti isprave na koje se poziva ako je to moguće.
Odgovor na tužbu podnosi se u roku koji odredi sud, ali taj rok ne može biti kraći od
petnaest niti duži od trideset dana.
Nakon što tuženik podnese odgovor na tužbu, u sporovima koje sudi vijeće predsjednik
vijeća će ocijeniti je li s obzirom na prijedloge i navode stranaka potrebno zakazati
pripremno ročište ili se odmah može zakazati ročište za glavnu raspravu.
Tuženik može u pisanom obliku odgovoriti na tužbu iako mu to sud nije naredio.
Nakon što primi odgovor na tužbu, sud može donositi sva rješenja koja može donositi u
tijeku prethodnog ispitivanja tužbe.
Članak 286.
Pripremno ročište treba odrediti tako da strankama ostane dovoljno vremena za
pripremu, a najmanje osam dana od primitka poziva.
U pozivu za pripremno ročište naložit će se strankama da na ročište donesu sve isprave
koje im služe za dokaz, a i sve predmete koje treba razgledati u sudu.
U pozivu za pripremno ročište predsjednik vijeća je dužan upozoriti stranke na pravne
posljedice propuštanja da na tom ročištu ili najkasnije na prvom ročištu za glavnu
raspravu iznesu nove činjenice i predlože nove dokaze (članak 299.).
Člankom 147. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dodan je novi stavak 3.
Ako je potrebno da se za pripremno ročište pribave spisi, isprave ili predmeti koji se
nalaze kod suda ili kod kojega drugog državnog tijela ili pravne, odnosno fizičke osobe
kojoj je povjereno vršenje javnog ovlaštenja, sud će narediti, ako su stranke to
predložile, da se ti predmeti, odnosno isprave pravodobno pribave.
Člankom 147. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dosadašnji stavak 3. koji postaje stavak 4. izmijenjen je.
Članak 287.
Pripremno ročište počinje izlaganjem tužbe, a nakon toga tuženik iznosi svoj odgovor
na tužbu.
Kad bude potrebno, predsjednik vijeća zatražit će od stranaka razjašnjenje u vezi s
njihovim navodima ili prijedlozima.
Članak 288.
Na pripremnom ročištu najprije se raspravlja o pitanjima koja se odnose na smetnje za
daljnji tijek postupka, bilo da je predsjednik vijeća nakon ispitivanja tužbe odgodio
rješavanje tih pitanja bilo da su ona pokrenuta u odgovoru na tužbu ili na pripremnom12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 90/166ročištu. O tim se pitanjima mogu na pripremnom ročištu izvoditi dokazi kad je to
potrebno.
Osim rješenja koja je ovlašten donositi nakon prethodnog ispitivanja tužbe na
pripremnom ročištu predsjednik vijeća donosi i rješenje o odbacivanju tužbe, ako utvrdi
da o tužbenom zahtjevu već teče parnica, da je stvar pravomoćno presuđena, da je o
predmetu spora sklopljena sudska nagodba ili da ne postoji pravni interes tužitelja za
podnošenje tužbe za utvrđenje.
Člankom 148. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003. u stavku 2.
riječi: »koje je ovlašten da donosi« zamijenjene su riječima: »koja je ovlašten
donositi«.
Ako predsjednik vijeća ne prihvati prigovor da postoji koja od smetnji za vođenje
postupka iz stavka 2. ovog člana, nastavit će se s raspravljanjem, a odluku o prigovoru
donijet će vijeće posebno ili zajedno s odlukom o glavnoj stvari.
Na pripremnom ročištu predsjednik vijeća ima u pogledu upravljanja postupkom sva
ovlaštenja koja imaju predsjednik vijeća i vijeće na glavnoj raspravi.
Članak 289.
Kad utvrdi da ne postoje smetnje za daljnje vođenje postupka, predsjednik će vijeća,
prema rezultatima raspravljanja na pripremnom ročištu, odlučiti koji će se od
predloženih svjedoka i vještaka pozvati na glavnu raspravu i koji će se drugi od
predloženih dokaza pribaviti. O tome koji će se od tih dokaza izvesti odlučuje vijeće na
glavnoj raspravi.
Člankom 149. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Ako predsjednik vijeća ne prihvati prijedloge stranaka o dokazima, stranke mogu svoje
prijedloge ponoviti na glavnoj raspravi.
Članak 290.
Ako je koja od stranaka predložila da se neke sporne činjenice utvrde vještačenjem,
predsjednik vijeća će imenovati vještake, odlučiti o zahtjevima za njihovo izuzeće i
pozvati jednu ili obje stranke da polože svotu potrebnu za troškove vještaka.
Člankom 150. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Imenovane vještake sud će obavijestiti o predmetu koji treba razgledati i pozvati ih da
do glavne rasprave pripreme svoj nalaz i mišljenje (članak 260. stavak 1.).
Na prijedlog koje od stranaka, ako ocijeni da je to potrebno, predsjednik vijeća može
obaviti uviđaj izvan suda. Ako se taj uviđaj obavlja uz sudjelovanje vještaka, primijenit
će se pri tome odredbe st. 1. i 2. ovog članka.
Člankom 150. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
prva rečenica izmijenjena.
Članak 291.
Ako na pripremno ročište ne dođe tužitelj ili ne dođe tuženik, a nema uvjeta za
donošenje presude zbog izostanka, predsjednik vijeća raspravljat će s prisutnom
strankom.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 91/166Članak 292.
Na pripremnom ročištu predsjednik vijeća, u pravilu, saopćava strankama dan i sat kad
će se održati ročište za glavnu raspravu.
Člankom 151. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
292. riječi: »glavna rasprava« zamijenjene su riječima: »ročište za glavnu raspravu«.
Zakazivanje ročišta za glavnu raspravu
Članak 293.
Ročište za glavnu raspravu zakazuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Člankom 152. ZIDZPP­a (NN 177/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »zakazuje« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Uz poziv na glavnu raspravu tuženiku će se dostaviti tužba, ako mu već prije nije bila
dostavljena.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća pozvat će na ročište stranke te svjedoke i
vještake koje je odlučio pozvati na glavnu raspravu. Ako pripremno ročište nije
održano, sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća odlučit će koje će od svjedoka što
su ih stranke predložile pozvati, a stranke će upozoriti da mogu na ročište dovesti i
druge svjedoke.
Člankom 152. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3. u
prvoj rečenici riječ: »Predsjednik« zamijenjena riječima: »Sudac pojedinac, odnosno
predsjednik«, a riječi: »na pripremnom ročištu« brisane. U drugoj rečenici iza riječi:
»održano,« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Odredbe članka 286. ovog Zakona primijenit će se i pri zakazivanju ročišta za glavnu
raspravu.
Glava dvadeset prva
GLAVNA RASPRAVA
Tijek glavne rasprave
Članak 294.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća otvara glavnu raspravu i objavljuje
predmet raspravljanja. Nakon toga utvrđuje jesu li došle sve pozvane osobe, pa ako
nisu, provjerava jesu li uredno pozvane i jesu li opravdale svoj izostanak.
Člankom 153. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
294. riječ: »Predsjednik« zamijenjena riječima: »Sudac pojedinac, odnosno
predsjednik«.
Članak 295.
Ako s prvog ročišta za glavnu raspravu izostane tužitelj, ili ako na to ročište ne dođe
tuženik, a nema uvjeta za donošenje presude zbog izostanka te kad s kojega kasnijeg
ročišta izostane tužitelj ili tuženik, rasprava se može održati.
Članak 296.
Člankom 154. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 296.
izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 92/166Ako stranka ili zakonski zastupnik stranke nije u stanju jasno i određeno izjasniti se o
predmetu o kojemu se raspravlja, a nema punomoćnika, sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća upozorit će je na potrebu da uzme punomoćnika.
Ako stranka ne može odmah uzeti punomoćnika, sud će na njezin prijedlog odgoditi
ročište.
Članak 297.
Ako nije prije toga održano pripremno ročište, prvo ročište za glavnu raspravu počinje
izlaganjem tužbe, a nakon toga tuženik odgovara na navode tužbe.
Ako je prije glavne rasprave održano pripremno ročište, predsjednik vijeća upoznat će
vijeće s tijekom i rezultatima toga ročišta.
Stranke mogu dopuniti izlaganje predsjednika vijeća.
U daljnjem tijeku rasprave raspravljat će se o prijedlozima stranaka i činjeničnim
navodima kojima stranke obrazlažu svoje prijedloge odnosno pobijaju prijedloge
protivnika, a i o dokazima ponuđenim s njihove strane, izvodit će se dokazi i
raspravljati o rezultatima njihova izvođenja.
Stranke mogu iznositi i svoja pravna shvaćanja koja se odnose na predmet spora.
Kad je u ovom Zakonu predviđeno da stranka može staviti određeni prigovor ili
prijedlog ili poduzeti kakvu drugu parničnu radnju dok se tuženik na glavnoj raspravi ne
upusti u raspravljanje o glavnoj stvari, takav prigovor, odnosno prijedlog stranka može
staviti, odnosno drugu parničnu radnju poduzeti dok tuženik ne završi svoj odgovor na
tužbu.
Člankom 155. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 5.
izmijenjen.
Članak 298.
Člankom 156. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 298.
izmijenjen.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća postavljanjem pitanja i na drugi
svrsishodan način nastojat će da se tijekom rasprave iznesu sve odlučne činjenice, da se
dopune nepotpuni navodi stranaka o važnim činjenicama, da se označe ili dopune
dokazna sredstva koja se odnose na navode stranaka i, uopće, da se dadu sva
razjašnjenja potrebna da bi se utvrdilo činjenično stanje važno za odluku. U mjeri u
kojoj je to potrebno radi ostvarivanja toga cilja, sud će sa strankama razmotriti i pravna
pitanja spora.
Članak 299.
Člankom 157. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 299. izmijenjen.
Stranke su dužne već u tužbi i odgovoru na tužbu, na pripremnom ročištu ili najkasnije
na prvom ročištu za glavnu raspravu ako pripremno ročište nije održano iznijeti sve
činjenice na kojima temelje svoje zahtjeve, predložiti dokaze potrebne za utvrđivanje
iznijetih činjenica te se izjasniti o činjeničnim navodima i dokaznim prijedlozima
protivne stranke.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 93/166Stranke mogu i kasnije tijekom glavne rasprave iznositi nove činjenice i predlagati nove
dokaze, ali su dužne naknaditi troškove koji time budu izazvani protivnoj stranci, osim
ako potreba za iznošenjem novih činjenica i predlaganja novih dokaza nije izazvana
ponašanjem protivne stranke. Na zahtjev protivne stranke, sud će bez odgode rješenjem
odlučiti o naknadi takvih troškova rješenjem. Protiv toga rješenja posebna žalba nije
dopuštena, a ovrha se na temelju njega može tražiti prije njegove pravomoćnosti.
Stranke mogu i između ročišta za glavnu raspravu upućivati podneske u kojima će
iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze. Odredba stavka 2. ovoga članka
primijenit će se i u tom slučaju na odgovarajući način.
Članak 300.
Izvođenje dokaza određuje sud rješenjem o kojemu će se naznačiti sporna činjenica o
kojoj treba izvesti dokaz i dokazno sredstvo.
Člankom 158. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »vijeće« zamijenjena riječju: »sud«.
Predložene dokaze koje ne smatra važnim za odluku sud će odbiti i u rješenju naznačiti
razlog odbijanja.
Člankom 158. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »vijeće« zamijenjena riječju: »sud«.
Protiv rješenja kojim se određuje ili odbija izvođenje dokaza nije dopuštena posebna
žalba.
Sud nije u daljnjem tijeku parnice vezan za svoje prijašnje rješenje o izvođenju dokaza.
Članak 301.
Ako stranka prigovori da rješavanje o tužbenom zahtjevu ne ide u sudsku nadležnost, da
sud nije stvarno ili mjesno nadležan, da o istom zahtjevu već teče parnica, da je stvar
pravomoćno presuđena ili da je o predmetu spora sklopljena sudska nagodba, sud će
riješiti hoće li o tim prigovorima raspravljati i odlučivati odvojeno od glavne stvari ili
zajedno s njom.
Člankom 159. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »presuđena,« dodana je riječ: »ili«, a riječi: »ili da se tužitelj pred sudom
odrekao tužbenog zahtjeva,« brisane su.
Protiv rješenja kojim se odbijaju prigovori stranaka nije dopuštena posebna žalba ako je
sud odlučio da se odmah nastavi raspravljanje o glavnoj stvari.
Člankom 159. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
brisan, a u stavku 3. koji postaje stavak 2. riječi: »vijeće odlučilo« zamijenjene su
riječima: »sud odlučio«.
Odredbe st. 1. do 2. ovog članka primijenit će se i kad sud po službenoj dužnosti odluči
da odvojeno od glavne stvari raspravi o tome da li stvar ide u sudsku nadležnost, da li je
sud stvarno nadležan, da li već teče parnica, da li je stvar već pravomoćno presuđena te
da li je o predmetu spora sklopljena sudska nagodba.
Člankom 159. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
koji postaje stavak 3. brojka: »3.« zamijenjena brojkom: »2.«, a riječi: »da li se tužitelj
pred sudom odrekao tužbenog zahtjeva« brisane su.
Članak 302.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 94/166U sporovima koje sudi vijeće, kad predsjednik vijeća završi saslušanje pojedinog
svjedoka, vještaka ili stranke, članovi vijeća mogu toj osobi neposredno postavljati
pitanja.
Člankom 160. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Stranka i njezin zastupnik ili punomoćnik mogu po odobrenju suca pojedinca, odnosno
predsjednika vijeća neposredno postavljati pitanja protivnoj stranci, svjedocima i
vještacima.
Člankom 160. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
iza riječi: »odobrenju« dodane su riječi: »suca pojedinca, odnosno«.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća zabranit će stranci postavljanje određenog
pitanja ili će zabraniti odgovor na postavljeno pitanje ako je već u pitanju sadržano kako
na nj treba odgovoriti ili ako se pitanje ne odnosi na predmet.
Člankom 160. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »Predsjednik« zamijenjena je riječima: »Sudac pojedinac, odnosno predsjednik«.
Ako predsjednik vijeća zabrani postavljanje određenog pitanja ili davanje odgovora,
stranka može zahtijevati da o tome odluči vijeće.
Na zahtjev stranke u zapisnik će se unijeti pitanje koje je sud odbio, a i pitanje na koje
je zabranjen odgovor.
Člankom 160. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 5.
riječi: »vijeće odbilo« zamijenjene su riječima: »sud odbio«.
Članak 303.
Saslušani svjedoci i vještaci ostaju u sudnici, ako ih sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća, nakon izjašnjenja stranaka, sasvim ne otpusti ili ne odredi da se
privremeno udalje iz sudnice.
Člankom 161. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »ih« dodane riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća može odrediti da se saslušani svjedoci
kasnije ponovno pozovu i još jednom saslušaju u prisutnosti ili odsutnosti svjedoka i
vještaka.
Člankom 161. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »Predsjednik« zamijenjena riječima: »Sudac pojedinac, odnosno predsjednik«.
Članak 304.
Člankom 162. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 304.
izmijenjen.
Kad sudac pojedinac ili vijeće zaključi da je predmet raspravljen tako da se može
donijeti odluka, sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća priopćit će da je glavna
rasprava zaključena. U sporovima koje sudi, vijeće će se nakon toga povući na vijećanje
i glasanje.
Članak 305.
Člankom 163. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 305.
izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 95/166Sudac pojedinac, odnosno vijeće tijekom vijećanja i glasanja može odlučiti da se glavna
rasprava ponovno otvori ako je to potrebno radi dopune postupka ili razjašnjenja
pojedinih važnijih pitanja.
Javnost glavne rasprave
Članak 306.
Glavna je rasprava javna.
Raspravi mogu prisustvovati samo punoljetne osobe.
Osobe koje prisustvuju raspravi ne smiju nositi oružje ili opasno oruđe.
Odredba stavka 3. ovog članka ne odnosi se na čuvare osoba koje sudjeluju u postupku.
Članak 307.
Sud može isključiti javnost za cijelu glavnu raspravu ili jedan njezin dio ako to
zahtijevaju interesi morala, javnog reda ili državne sigurnosti, ili radi čuvanja vojne,
službene ili poslovne tajne, odnosno radi zaštite privatnog života stranaka, ali samo u
opsegu koji je po mišljenju suda bezuvjetno potreban u posebnim okolnostima u kojima
bi javnost mogla biti štetna za interese pravde.
Člankom 164. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Sud može isključiti javnost i kada se mjerama za održavanje reda predviđenim u ovom
zakonu ne bi moglo osigurati nesmetano održavanje rasprave.
Člankom 164. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »Vijeće« zamijenjena riječju: »Sud«.
Članak 308.
Isključenje javnosti ne odnosi se na stranke, njihove zakonske zastupnike, punomoćnike
i umješače.
Sud može dopustiti da glavnoj raspravi na kojoj je javnost isključena prisustvuju
pojedine službene osobe, a i znanstveni i javni radnici, ako je to od interesa za njihovu
službu odnosno znanstvenu ili javnu djelatnost.
Člankom 165. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »Vijeće« zamijenjena riječju: »Sud«.
Na zahtjev stranke sud može dopustiti da raspravi prisustvuju najviše dvije osobe koje
ona označi.
Člankom 165. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »vijeće« zamijenjena riječju: »sud«.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća upozorit će osobe koje prisustvuju
raspravi na kojoj je javnost isključena da su dužne kao tajnu čuvati sve ono što su na
raspravi saznale i upozoriti ih na posljedice odavanja tajne.
Člankom 165. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
riječ: »Predsjednik« zamijenjena riječima: »Sudac pojedinac, odnosno predsjednik«.
Članak 309.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 96/166O isključenju javnosti odlučuje sud rješenjem, koje mora biti obrazloženo i javno
objavljeno.
Člankom 166. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »vijeće« zamijenjena riječju: »sud«.
Protiv rješenja o isključenju javnosti nije dopuštena posebna žalba.
Članak 310.
Odredbe o javnosti na glavnoj raspravi na odgovarajući će se način primjenjivati i na
pripremnom ročištu, na ročištu izvan glavne rasprave pred predsjednikom vijeća te na
ročištu pred zamoljenim sucem.
Rukovođenje glavnom raspravom
Članak 311.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća rukovodi glavnom raspravom, ispituje
stranke i izvodi dokaze. U sporovima koje sudi vijeće predsjednik vijeća daje riječ
članovima vijeća te objavljuje odluke vijeća.
Člankom 167. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Dužnost je suca pojedinca, odnosno predsjednika vijeća da se brine da se o predmetu
spora svestrano raspravi, ali da se zbog toga postupak ne odugovlači, tako da se
rasprava po mogućnosti dovrši na jednom ročištu.
Člankom 167. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
iza riječi: »je« dodane su riječi: »suca pojedinca, odnosno«, a riječ: »raspravlja«
zamijenjene riječju: »raspravi«.
Ako se osoba koja sudjeluje na raspravi protivi kakvoj mjeri predsjednika vijeća koja se
odnosi na rukovođenje raspravom ili kakvu pitanju koje je postavio predsjednik vijeća,
član vijeća ili druga osoba koja sudjeluje u postupku, o takvu protivljenju odlučuje
vijeće.
Sud nije vezan za svoje rješenje koje se odnosi na rukovođenje raspravom.
Protiv rješenja koja se odnose na rukovođenje raspravom nije dopuštena posebna žalba.
Članak 312.
Izvan ročišta za glavnu raspravu sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća donosi
rješenje o ispitivanju podneska, o postavljenju privremenog zastupnika, o urednosti
punomoći, o polaganju predujma na ime troškova za poduzimanje pojedinih radnji u
postupku, o oslobođenju od plaćanja troškova postupka, o osiguranju parničnih
troškova, o dostavi sudskih pismena, o osiguranju dokaza, o privremenim mjerama
osiguranja, o prekidu i mirovanju postupka, o troškovima postupka u slučaju povlačenja
tužbe, o zakazivanju ročišta i njihovoj odgodi, o spajanju parnica te o određivanju
rokova i njihovu produljivanju.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća isto je tako ovlašten da, nakon što primi
zapisnik o izvođenju dokaza pred zamoljenim sucem, odredi da se obave potrebni
ispravci ili dopune.
Izvan ročišta za glavnu raspravu sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća ovlašten
je da u povodu izjave tuženika odnosno tužitelja, dane u pisanom obliku ili na zapisnik12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 97/166kod parničnog suda, donese presudu na temelju priznanja odnosno presudu na temelju
odricanja te da primi na zapisnik sudsku nagodbu.
Člankom 168. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
312. stavcima 1., 2. i 3. riječi: »predsjednik vijeća« zamijenjene su riječima: »sudac
pojedinac, odnosno predsjednik vijeća«.
Članak 313.
Člankom 169. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 313.
izmijenjen.
Ako pred istim sudom teče više parnica između istih osoba ili u kojima je ista osoba
protivnik raznih tužitelja ili raznih tuženika, a za koje je predviđena ista vrsta postupka i
u kojima sudi sudac pojedinac, sve se te parnice mogu rješenjem suca pojedinca spojiti
radi zajedničkoga raspravljanja ako bi se time ubrzalo raspravljanje ili smanjili troškovi.
Spojeni se postupak nastavlja pred sucem koji je odlučio o spajanju. Za sve spojene
parnice sud može donijeti zajedničku presudu.
Ako je za sve parnice iz stavka 1. ovoga članka nadležno vijeće, odnosno ako je za koju
od tih parnica nadležno vijeće, a za druge sudac pojedinac, rješenje o spajanju može
donijeti vijeće. U tom se slučaju odredbe stavka 1. ovoga članka primjenjuju na
odgovarajući način.
Sud može odrediti da se odvojeno raspravlja o pojedinim zahtjevima u istoj tužbi i
nakon završetka odvojenoga raspravljanja može donijeti posebne odluke o tim
zahtjevima.
Članak 314.
Kad sud odluči da se odgodi ročište za glavnu raspravu, sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća brinut će se da se za iduće ročište pribave svi dokazi čije je izvođenje
određeno za to ročište i da se obave druge pripreme kako bi se rasprava mogla završiti
na tom ročištu.
Člankom 170. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »vijeće« zamijenjena riječju: »sud«, a iza riječi: »raspravu,« dodane su riječi:
»sudac pojedinac, odnosno«.
Protiv rješenja suda kojim se odgađa ročište ili se odbijaju prijedlozi stranaka o odgodi
ročišta nije dopuštena žalba.
Članak 315.
Člankom 171. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 315.
izmijenjen.
Ako se ročište odgodi, novo ročište održat će se po mogućnosti pred sudom u istom
sastavu.
Ako se novo ročište drži pred sudom u istom sastavu, glavna će se rasprava nastaviti i
sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća ukratko će izložiti tijek prijašnjih ročišta,
ali i u tom slučaju sud može odlučiti da rasprava počne iznova.
Ako se ročište drži pred sudom u izmijenjenom sastavu, glavna rasprava mora početi
iznova, ali sudac pojedinac, odnosno vijeće može, nakon što se strankama omogući da
se o tome izjasne, odlučiti da se ponovno ne saslušavaju svjedoci i vještaci i da se ne
obavlja novi uviđaj, već da se pročitaju zapisnici o izvođenju tih dokaza.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 98/166Članak 316. brisan
Člankom 172. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 316.
briše se.
Održavanje reda na glavnoj raspravi
Članak 317.
Dužnost je suca pojedinca, odnosno predsjednika vijeća da se u tijeku glavne rasprave
brine o održavanju reda u sudnici i o dostojanstvu suda.
Člankom 173. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
317. iza riječi: »je« dodane su riječi: »suca pojedinca, odnosno«.
Članak 318.
Člankom 3. ZIDZPP (NN 112/99. – stupio na snagu 6. studenoga 1999.) u stavku 1.
određene riječi su zamijenjene.
Člankom 174. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 318.
izmijenjen.
Ako osoba koja sudjeluje u postupku u podnesku ili na ročištu vrijeđa sud ili druge
sudionike u postupku, ometa rad ili se ne pokorava naredbama suda za održavanje reda,
odnosno ako to učini osoba koja prisustvuje ročištu, sud će je opomenuti ili kazniti
novčanom kaznom od 500,00 do 10.000,00 kuna, a može je i udaljiti i kazniti tom
novčanom kaznom.
Člankom 24. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 1.
izmijenjen.
Ako stranka ili zastupnik stranke bude udaljen iz sudnice, ročište će se održati i bez
njihove prisutnosti.
Ako iz sudnice bude udaljen zakonski zastupnik fizičke osobe, sud će odgoditi ročište
ako je to potrebno radi zaštite prava i interesa zastupane stranke.
Kad sud novčano kazni ili udalji iz sudnice odvjetnika ili odvjetničkoga vježbenika kao
punomoćnika, obavijestit će o tome Hrvatsku odvjetničku komoru.
Kad sud novčano kazni ili udalji iz sudnice državnog odvjetnika, obavijestit će o tome
nadležnog državnog odvjetnika.
Odredbe članka 10. ovoga Zakona, na odgovarajući način se primjenjuju i u slučajevima
iz stavka 1. ovoga članka.
Člankom 24. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) dodan stavak
6.
Članak 319. brisan
Člankom 175. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 319.
briše se.
Članak 320.
Člankom 176. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) iza riječi:
»imaju« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 99/166Člankom 25. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) članak 320.
izmijenjen.
Ovlaštenja koja za održavanje reda na glavnoj raspravi ima sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća i vijeće pripadaju sucu pojedincu na pripremnom ročištu odnosno
predsjedniku vijeća na pripremnom ročištu i na ročištu izvan glavne rasprave, a i
zamoljenom sucu.
Glava dvadeset druga
SUDSKA NAGODBA
Članak 321.
Stranke mogu tijekom cijelog postupka pred parničnim sudom do njegovog
pravomoćnog okončanja zaključiti nagodbu o predmetu spora (sudska nagodba), pa i
tijekom postupka pred drugostupanjskim sudom do donošenja drugostupanjske odluke u
povodu žalbe.
Člankom 26. ZIDZPP­a (NN 84/08. stupio na snagu 1. listopada 2008.) osim odredbe
čl. 49. koja stupa na snagu na dan prijema Republike Hrvatske u Europsku uniju) u
stavku 1. riječi: »prvog stupanja« brisane su.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) stavak 1.
izmijenjen.
Nagodba se može odnositi na cijeli tužbeni zahtjev ili na jedan njegov dio.
Sud će u tijeku postupka upozoriti stranke na mogućnost sudske nagodbe i pomoči im
da zaključe nagodbu.
Pred sudom se ne može zaključiti nagodba u pogledu zahtjeva kojima stranke ne mogu
raspolagati (članak 3. stavak 3).
Kad sud donese rješenje kojim ne dopušta nagodbu stranaka, zastat će se s postupkom
dok to rješenje ne postane pravomoćno.
Nagodbu iz stavka 1. ovoga članka stranke mogu zaključiti pred sudom koji je proveo
prvostupanjski postupak, odnosno pred drugostupanjskim sudom ako se održava
sjednica vijeća uz sudjelovanje stranaka (članak 362. stavak 2.) ili rasprava (članak
373.b stavak 2.), kada se nagodba može zaključiti i pred tim sudom.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 6.
Ako stranke hoće zaključiti nagodbu pred prvostupanjskim sudom nakon donošenja
prvostupanjske odluke dok je postupak u povodu žalbe u tijeku pred drugostupanjskim
sudom, prvostupanjski će sud bez odgode zatražiti – telefonom, telefaksom ili
elektroničkom poštom – od drugostupanjskog suda da ga se obavijesti o tome je li već
odlučeno u povodu žalbe te obavijestiti taj sud da stranke namjeravaju zaključiti sudsku
nagodbu. Prvostupanjski sud će strankama dopustiti zaključenje nagodbe nakon što ga
drugostupanjski sud obavijesti da još uvijek nije odlučeno u povodu žalbe i da je zastao
s postupkom dok se postupak zaključenja nagodbe ne dovrši.
Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 7.
Ako stranke zaključe nagodbu nakon donošenja prvostupanjske odluke, a prije
donošenja drugostupanjske odluke u povodu žalbe, sud pred kojim je nagodba
zaključena rješenjem će ukinuti donesenu prvostupanjsku odluku i utvrditi da je tužba
povučena, osim ako stranke nisu drukčije riješile to pitanje u zaključenoj nagodbi.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 100/166Člankom 19. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 8.
Članak 322.
Sporazum stranaka o nagodbi unosi se u zapisnik. Nagodba je zaključena kad stranke
nakon pročitanog zapisnika o nagodbi potpišu zapisnik.
Strankama će se na njihov zahtjev izdati ovjeren prijepis zapisnika u koji je unesena
nagodba.
Članak 323.
Sud će u tijeku cijelog postupka po službenoj dužnosti paziti vodi li se parnica o
predmetu o kojemu je ranije bila zaključena sudska nagodba; i ako utvrdi da se parnica
vodi o predmetu o kojemu je već zaključena sudska nagodba, odbacit će tužbu.
Članak 324.
Osoba koja namjerava podići tužbu može preko nižeg suda prvog stupnja na čijem
području protivna strana ima prebivalište pokušati da postigne nagodbu.
Sud kojemu je takav prijedlog upućen pozvat će protivnu stranu i upoznati je s
prijedlogom o nagodbi. Troškove tog postupka podmiruje podnosilac prijedloga.
Glava dvadeset treća
PRESUDA
Članak 325.
Presudom sud odlučuje o zahtjevu koji se tiče glavne stvari i sporednih traženja.
Ako postoji više zahtjeva, sud će o svim tim zahtjevima, u pravilu, odlučiti jednom
presudom.
Ako je više parnica spojeno radi zajedničkog raspravljanja, a za konačnu odluku sazrela
je samo jedna parnica, može se donijeti presuda samo za tu parnicu.
Članak 325.a
Člankom 177. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 325.a.
U povodu tužbi iz članka 186.b stavka 1. i 2. ovoga Zakona sud će rješenjem prihvatiti
zahtjev za polaganje računa, podnošenja pregleda imovine i obveza ili davanje podataka
ako utvrdi da je osnovan. Protiv toga rješenja tuženik može izjaviti žalbu u roku od
osam dana, koja ne odgađa ovrhu.
Ako utvrdi da zahtjevi iz stavka 1. ovoga članka nisu osnovani, sud će donijeti rješenje
iz članka 186.b stavka 4. ovoga Zakona.
Nakon što tuženik položi račun, podnese pregled imovine i obveza ili se očituje o
traženim podacima, odnosno nakon što utvrdi da je ovrha radi pribavljanja tih podataka
ostala bez uspjeha ili da njezina provedba ili nastavak nisu svrhoviti, sud može, na
prijedlog tužitelja, prije nego što donese rješenje iz članka 186.b stavka 4. ovoga
Zakona, odrediti vještačenje ili izvođenje drugih dokaza ako ocijeni da je to potrebno
radi provjere i dopune predloženoga računa, podnijetoga pregleda imovine i obveza ili
danih podataka.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 101/166Troškove izvođenja dokaza iz stavka 3. ovoga članka snosit će tuženik ako se pokaže da
položeni račun, predani pregled imovine i obveza te dani podaci nisu bili točni i
potpuni, odnosno ako odbije položiti račun, predati pregled imovine i obveza ili dati
potrebne podatke.
Tužitelj može u posebnoj parnici zatražiti naknadu štete koju je pretrpio zato što tuženik
nije postupio u skladu s rješenjem iz stavka 1. ovoga članka.
Članak 326.
Sud može naložiti tuženiku da izvrši određenu činidbu samo ako je ona dospjela do
zaključenja glavne rasprave.
Ako sud prihvati zahtjev za uzdržavanje, može obavezati tuženika i na činidbe koje nisu
dospjele. Presuda kojom se tuženik obavezuje da preda ili preuzme stvari dane u najam
ili zakup može se donijeti i prije prestanka tih odnosa.
Članak 327.
Člankom 178. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 327.
izmijenjen.
Ako je tužitelj u tužbi tražio da se tuženiku naloži ispunjenje neke činidbe, a istodobno
je u tužbi ili do zaključenja glavne rasprave izjavio da je voljan umjesto te činidbe
primiti neku drugu činidbu, sud će ako prihvati tužbeni zahtjev, izreći u presudi da se
tuženik može osloboditi činidbe čije mu je ispunjenje naloženo ako ispuni tu drugu
činidbu.
Članak 328.
Kad se stranci u presudi nalaže izvršenje kakve činidbe, odredit će se i rok u kojemu je
tu činidbu dužna izvršiti.
Ako posebnim propisima nije drugačije određeno, rok za izvršenje činidbe jest petnaest
dana, ali za činidbe koje se ne sastoje u novčanom davanju sud može odrediti dulji rok.
U mjeničnim i čekovnim sporovima taj je rok osam dana.
Rok za izvršenje činidbe počinje teći prvog dana nakon dostave prijepisa presude
stranci kojoj je naloženo izvršenje.
Djelomična presuda
Članak 329.
Člankom 179. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 329.
izmijenjen.
Ako su na temelju raspravljanja sazreli za konačnu odluku samo neki od više tužbenih
zahtjeva, ili ako je samo dio jednog zahtjeva sazrio za konačnu odluku, sud može u vezi
sa sazrelim zahtjevima, odnosno dijelom zahtjeva zaključiti raspravu i donijeti presudu
(djelomična presuda). Pri ocjeni hoće li donijeti djelomičnu presudu sud će osobito
uzeti u obzir veličinu zahtjeva ili dijela zahtjeva koji je sazrio za odluku.
Sud je dužan bez odgode donijeti djelomičnu presudu ako su, na temelju priznanja ili
odricanja od više istaknutih zahtjeva samo neki sazreli za konačnu odluku, ili ako je
samo dio jednog zahtjeva sazrio za takvu odluku.
U slučaju iz članka 200. ovoga Zakona sud je dužan donijeti djelomičnu presudu ako je
tužbeni zahtjev koji se tiče više suparničara sazrio za konačnu odluku na temelju12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 102/166priznanja ili odricanja samo prema kojem od suparničara, ili ako je neki od više
tužbenih zahtjeva koji se tiču različitih suparničara sazrio na temelju priznanja ili
odricanja za konačnu odluku samo prema suparničaru kojeg se tiče.
Djelomičnu presudu sud može (stavak 1.), odnosno dužan je (stavak 2. i 3.) donijeti, u
skladu s prethodnim odredbama ovoga članka i kad je podnesena protutužba, ako je za
odluku sazrio zahtjev tužbe ili protutužbe.
U skladu s odredbama stavka 1. do 3. ovoga članka sud će postupiti i u slučaju spajanja
dviju ili više parnica radi zajedničkog raspravljanja i odlučivanja.
Što se tiče pravnih lijekova i ovrhe, djelomična presuda smatra se samostalnom
presudom.
U slučaju žalbe protiv djelomične presude sud će umnožiti spis i prijepis spisa sa
žalbom i odgovorom na žalbu dostaviti drugostupanjskom sudu, a postupak glede
zahtjeva ili dijela zahtjeva o kojemu nije odlučio nastaviti.
Međupresuđa
Članak 330.
Ako je tuženik osporio i osnovu tužbenog zahtjeva i iznos tužbenog zahtjeva, a u
pogledu osnova stvar je sazrela za donošenje odluke, sud može iz razloga svrsishodnosti
donijeti najprije presudu samo o osnovi tužbenog zahtjeva (međupresuda).
Do pravomoćnosti međupresude sud će zastati s raspravljanjem o iznosu tužbenog
zahtjeva.
Presuda na temelju priznanja
Članak 331.
Ako tuženik do zaključenja glavne rasprave prizna tužbeni zahtjev, sud će bez daljnjeg
raspravljanja donijeti presudu kojom prihvaća tužbeni zahtjev (presuda na temelju
priznanja).
Sud neće donijeti presudu na temelju priznanja i kad je udovoljeno potrebnim uvjetima,
ako nađe da je riječ o zahtjevu kojim stranke ne mogu raspolagati (članak 3. stavak 3.).
Donošenje presude na temelju priznanja odgodit će se ako je potrebno da se o
okolnostima iz stavka 2. ovog članka prije toga pribave obavijesti.
Priznanje tužbenog zahtjeva, na ročištu ili u pismenom podnesku, tuženik može i bez
pristanka tužitelja opozvati do donošenja presude.
Presuda na temelju odricanja
Članak 331.a
Člankom 30. ZIDZPP­a (SL SFRJ, br. 27/90. – stupio na snagu 1. srpnja 1990.) dodan
članak 331.a i naslov iznad njega.
Ako se tužitelj do zaključenja glavne rasprave odrekne tužbenog zahtjeva, sud će bez
daljnjega raspravljanja donijeti presudu kojom odbija tužbeni zahtjev (presuda na
temelju odricanja).
Za odricanje od tužbenog zahtjeva nije potreban pristanak tuženika.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 103/166Sud neće donijeti presudu na temelju odricanja i kad je udovoljeno potrebnim uvjetima
ako utvrdi da je riječ o zahtjevu kojim stranke ne mogu raspolagati (članak 3. stavak 3.).
Donošenje presude na temelju odricanja odgodit će se ako je potrebno da se o
okolnostima iz stava 3. ovog članka prethodno pribave obavijesti.
Odricanje od tužbenog zahtjeva, na ročištu ili u pisanom podnesku, tužitelj može i bez
pristanka tuženika opozvati do donošenja presude.
Presuda zbog ogluhe
Članak 331.b
Člankom 180. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dodan je članak 331.b i naslov iznad njega.
Ako tuženik ne podnese odgovor na tužbu u određenom roku, donijet će se presuda
kojom se prihvaća tužbeni zahtjev (presuda zbog ogluhe), ako bude udovoljeno ovim
uvjetima:
1) ako su tuženiku tužba i poziv za davanje odgovora na tužbu uredno dostavljeni,
2) ako osnovanost tužbenog zahtjeva proizlazi iz činjenica navedenih u tužbi,
3) ako činjenice na kojima se temelji tužbeni zahtjev nisu u protivnosti s dokazima koje
je sam tužitelj podnio ili s činjenicama koje su općepoznate,
4) ako ne postoje općepoznate okolnosti iz kojih proizlazi da su tuženika spriječili
opravdani razlozi da podnese odgovor na tužbu.
Neće se donijeti presuda zbog ogluhe i kad je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovoga
članka ako sud nađe da je riječ o zahtjevu kojim stranke ne mogu raspolagati (članak 3.
stavak 3.).
Donošenje presude zbog ogluhe odgodit će se ako je potrebno da se o okolnostima iz
stavka 2. ovoga članka prije toga pribave obavijesti.
Ako iz činjenica navedenih u tužbi ne proizlazi osnovanost tužbenoga zahtjeva, sud će
odrediti pripremno ročište i ako na tom ročištu tužitelj ne preinači tužbu, donijet će
presudu kojom se tužbeni zahtjev odbija.
Donošenje presude zbog ogluhe može se odgoditi i ako nema dokaza da su tuženiku
uredno dostavljeni tužba i poziv za davanje odgovora na tužbu, a nesumnjivo je da su
mu upućeni. U tom slučaju odredit će se rok, koji ne može biti dulji od trideset dana za
dostavu u zemlji, odnosno dulji od šest mjeseci za dostavu u inozemstvu, da se izvidi
jesu li tužba i poziv za davanje odgovora na tužbu tuženiku uredno dostavljeni. Ako se
u tom roku utvrdi da su ta pismena bila tuženiku uredno dostavljena, donijet će se
presuda zbog ogluhe.
Protiv rješenja suda kojim odbija prijedlog tužitelja da se donese presuda zbog ogluhe
žalba nije dopuštena.
U slučajevima iz stavka 3. i 5. ovoga članka presuda zbog ogluhe može se donijeti i bez
saslušanja stranaka.
Presuda zbog izostanka
Članak 332.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 104/166Kad tuženik kojemu tužba nije dostavljena na odgovor, već mu je samo dostavljena
zajedno s pozivom na ročište, ne dođe na pripremno ročište do njegova zaključenja, ili
na prvo ročište za glavnu raspravu ako pripremno ročište nije održano, ili ako dođe na ta
ročišta, ali se neće upustiti u raspravljanje ili se udalji s ročišta, a ne ospori tužbeni
zahtjev sud će na prijedlog tužitelja ili po službenoj dužnosti donijeti presudu kojom se
prihvaća tužbeni zahtjev (presuda zbog izostanka) ako je udovoljeno ovim uvjetima:
1) ako je tuženik bio uredno pozvan,
2) ako tuženik nije podneskom osporio tužbeni zahtjev,
3) ako osnovanost tužbenog zahtjeva proizlazi iz činjenica navedenih u tužbi,
4) ako činjenice na kojima se temelji tužbeni zahtjev nisu u protivnosti s dokazima koje
je sam tužitelj podnio ili s činjenicama koje su općepoznate,
5) ako ne postoje općepoznate okolnosti iz kojih proizlazi da su tuženika spriječili
opravdani razlozi da dođe na ročište.
Člankom 181. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Neće se donijeti presuda zbog izostanka i kad je udovoljeno uvjetima iz stavka 1. ovog
članka ako sud nađe da je riječ o zahtjevu kojim stranke ne mogu raspolagati (članak 3.
stavak 3.).
Donošenje presude zbog izostanka odgodit će se ako je potrebno da se o okolnostima iz
stavka 2. ovog članka prije toga pribave obavijesti.
Ako iz činjenica navedenih u tužbi ne proizlazi osnovanost tužbenog zahtjeva, a tužba
na ročištu nije preinačena, sud će donijeti presudu kojom se tužbeni zahtjev odbija.
Donošenje presude zbog izostanka može se odgoditi i ako nema dokaza da je tuženik
uredno pozvan, a nesumnjivo je da mu je poziv upućen. U tom slučaju predsjednik
vijeća odredit će rok, koji ne može biti duži od trideset dana za dostavu u zemlji
odnosno duži od šest mjeseci za dostavu u inozemstvu, da se izvidi je li tuženik uredno
pozvan. Ako se u tom roku utvrdi da je tuženik bio uredno pozvan, predsjednik vijeća
donijet će presudu zbog izostanka.
Protiv rješenja kojim se odbija prijedlog tužitelja da se donese presuda zbog izostanka
žalba nije dopuštena.
Člankom 181. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 6.
izmijenjen.
U slučajevima predviđenim u st. 3. i 5. ovog članka presudu zbog izostanka sud može
donijeti bez saslušanja stranaka.
Presuda bez održavanja rasprave
Članak 332.a
Člankom 182. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dodan je članak 332.a i naslov iznad njega.
Ako je tuženik u odgovoru na tužbu priznao odlučne činjenice, neovisno o tome što je
osporio tužbeni zahtjev, sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća može bez12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 105/166zakazivanja ročišta donijeti presudu (članak 325. i 329.), ako ne postoje druge smetnje
za njeno donošenje.
Pravomoćnost presude
Članak 333.
Presuda koja se više ne može pobijati žalbom postaje pravomoćna ako je njome
odlučeno o zahtjevu tužbe ili protutužbe.
Prvostupanjski sud tijekom cijelog postupka po službenoj dužnosti pazi je li stvar
pravomoćno presuđena i ako utvrdi da je parnica među istim strankama pokrenuta o
zahtjevu o kojemu je već pravomoćno odlučeno, odbacit će tužbu.
Člankom 183. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »Sud« zamijenjena riječima: »Prvostupanjski sud«, a iza riječi: »parnica«
dodane riječi: »među istim strankama«.
Ako je u presudi odlučeno o potraživanju koje je tuženik istakao prigovorom radi
prebijanja, odluka o postojanju ili nepostojanju toga potraživanja postaje pravomoćna.
Članak 334.
Sud je vezan za svoju presudu čim je objavljena, a ako presuda nije objavljena, čim je
otpravljena.
Prema strankama presuda ima učinak tek od dana kad im je dostavljena.
Donošenje i objava presude
Članak 335.
Presuda se donosi i objavljuje u ime Republike Hrvatske.
Kad se glavna rasprava održava pred vijećem, presudu donose predsjednik vijeća i
članovi vijeća koji su sudjelovali na ročištu na kojemu je glavna rasprava zaključena.
Člankom 184. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
druga rečenica brisana.
Presuda se donosi odmah nakon zaključenja glavne rasprave i nju objavljuje sudac
pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Člankom 184. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 3.
U složenijim predmetima sud može odgoditi donošenje presude za petnaest dana od
dana zaključenja glavne rasprave. U takvu slučaju u istom roku sud će održati ročište na
kojem će objaviti presudu. To je ročište sud dužan zakazati na ročištu na kojem je
glavna rasprava zaključena. Ročište na kojem se presuda objavljuje održat će se
neovisno o tome jesu li stranke o njemu obaviještene, odnosno jesu li pristupile na to
ročište.
Člankom 184. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dosadašnji
stavak 3. koji postaje stavak 4. izmijenjen je, a dosadašnji stavak 4. brisan.
Članak 336.
Kad se presuda objavljuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća javno će
pročitati izreku i saopćiti ukratko razloge presude.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 106/166Člankom 185. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »objavljuje,« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Pri objavi presude može se saopćiti da je sud odlučio da se o odmjeravanju troškova
naknadno odluči. U takvu slučaju u sporovima koje sudi vijeće troškove odmjerava
predsjednik vijeća, a odluka se unosi u pisani sastav presude.
Člankom 185. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
druga rečenica izmijenjena.
Ako je javnost na glavnoj raspravi bila isključena, izreka presude uvijek će se javno
pročitati, a sud će odlučiti hoće li se i koliko isključiti javnost pri objavi razloga
presude.
Svi prisutni saslušat će čitanje izreke presude stojeći.
Pisana izrada i dostava presude
Članak 337.
Presuda se mora izraditi i otpremiti u roku od trideset dana od donošenja. Predsjednik
suda može na temelju obrazloženog prijedloga suca pojedinca, odnosno predsjednika
vijeća dopustiti produženje toga roka za daljnjih trideset dana.
Člankom 186. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Izvornik presude potpisuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Člankom 186. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
iza riječi: »potpisuje« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Strankama se dostavlja ovjeren prijepis presude s uputom o pravu na izjavljivanje
pravnog lijeka protiv presude.
Članak 337.a
Člankom 187. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 337.a.
U slučaju dulje odsutnosti ili nastupanja drugih iznimnih okolnosti (smrt, iznenadna
teška bolest i dr.) zbog kojih sudac nije u mogućnosti izraditi ili potpisati odluku koju je
objavio, odluku će po nalogu predsjednika suda izraditi i potpisati drugi sudac.
Neizrađena odluka izradit će se prema sadržaju proglašene odluke i prema podacima iz
spisa.
Članak 338.
Pisana izrađena presuda mora imati uvod, izreku i obrazloženje.
Uvod presude sadrži: naznaku da se presuda izriče u ime Republike Hrvatske, naziv
suda, ime i prezime suca pojedinca, odnosno predsjednika vijeća, suca izvjestitelja i
članova vijeća, ime i prezime ili naziv te prebivalište ili boravište, odnosno sjedište
stranaka, njihovih zastupnika i punomoćnika, kratku oznaku predmeta spora, dan
zaključenja glavne rasprave, naznaku stranaka, njihovih zastupnika i punomoćnika koji
su toj raspravi prisustvovali te dan kad je presuda donesena.
Člankom 188. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 107/166Člankom 20. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) u stavku 2. iza
riječi: »predsjednika« dodane su riječi: »vijeća, suca izvjestitelja«.
Izreka presude sadrži odluku suda o prihvaćanju ili odbijanju pojedinih zahtjeva koji se
tiču glavne stvari i sporednih traženja te odluku o postojanju ili nepostojanju
potraživanja istaknutog radi prebijanja (članak 333).
U obrazloženju sud će izložiti zahtjeve stranaka, činjenice koje su iznijele i dokaze koje
su predložile, koje je od tih činjenica utvrđivao, zašto i kako ih je utvrdio, a ako ih je
utvrdio dokazivanjem, koje je dokaze izvodio i zašto te kako ih je ocijenio; sud će
posebno navesti koje je odredbe materijalnog prava primijenio odlučujući o zahtjevima
stranaka, a izjasnit će se, ako je to potrebno, i o stavovima stranaka o pravnoj osnovi
spora te o njihovim prijedlozima i prigovorima o kojima nije dao svoje razloge u
odlukama koje je već donio tijekom postupka.
Člankom 188. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
izmijenjen.
U obrazloženju presude zbog ogluhe, presude zbog izostanka, presude na temelju
priznanja ili presude na temelju odricanja iznijet će se samo razlozi koji opravdavaju
donošenje takvih presuda.
Člankom 188. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 5.
iza riječi: »obrazloženju« dodane su riječi: »presude zbog ogluhe«.
Ako su se stranke nakon proglašenja presude odrekle prava na žalbu te ako nisu izričito
zatražile da presuda koja će im biti dostavljena bude obrazložena, sud neće posebno
obrazložiti donesenu presudu, već će samo naznačiti da su se stranke odrekle prava na
žalbu i da zbog toga presuda nije obrazložena.
Člankom 188. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
stavak 6.
Dopunska presuda
Članak 339.
Ako je sud propustio da odluči o svim zahtjevima o kojima se mora odlučiti presudom,
ili je propustio da odluči o dijelu zahtjeva, stranka može u roku od petnaest dana od
primitka presude predložiti parničnom sudu da se presuda dopuni.
Ako stranka ne podnese prijedlog za donošenje dopunske presude u roku iz stavka 1.
ovoga članka, smatrat će se da je tužba u tom dijelu povučena.
Člankom 189. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 2.
Nepravodobni ili neosnovani prijedlog za dopunu presude odbacit će odnosno odbiti
sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća bez održavanja ročišta.
Člankom 189. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
koji postaje stavak 3. iza riječi: »odbiti« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Članak 340.
Kad sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća nađe da je prijedlog za dopunu
presude osnovan, zakazat će glavnu raspravu pred vijećem radi donošenja presude o
zahtjevu koji nije riješen (dopunska presuda).12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 108/166Člankom 190. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »Kad« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Dopunska presuda može se donijeti i bez ponovnog otvaranja glavne rasprave ako tu
presudu donosi sud u sastavu u kojem je donio i prvobitnu presudu, a zahtjev u pogledu
kojega se traži dopuna dovoljno je raspravljen.
Člankom 190. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »isto vijeće koje je donijelo« zamijenjene su riječima: »sud u sastavu u kojem je
donio«.
Ako sudac pojedinac, odnosno vijeće na raspravi ustanovi da je prijedlog za donošenje
dopunske presude nepravodoban ili neosnovan, odbacit će odnosno odbiti prijedlog
rješenjem.
Člankom 190. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »vijeće« zamijenjena riječima: »sudac pojedinac, odnosno vijeće na raspravi«.
Ako se prijedlog za dopunu presude odnosi samo na troškove postupka, odluku o
prijedlogu donosi sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća bez održavanja ročišta.
Člankom 190. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 4.
iza riječi: »donosi« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Članak 341.
Ako je uz prijedlog za dopunsku presudu podnesena i žalba protiv presude,
prvostupanjski sud može dostaviti prijepis spisa sa žalbom drugostupanjskom sudu i
nastaviti postupak u povodu prijedloga za dopunsku presudu, ili zastati s dostavom te
žalbe drugostupanjskom sudu dok se ne donese odluka o prijedlogu za dopunu presude i
dok ne protekne rok za žalbu protiv te odluke, pa ako i protiv odluke o dopuni presude
bude podnesena žalba, tu žalbu zajedno sa žalbom protiv prvobitne presude dostaviti
drugostupanjskom sudu.
Člankom 191. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Ako se prvostupanjska presuda pobija žalbom samo zato što prvostupanjski sud nije
presudom odlučio o svim zahtjevima stranaka koji su predmet parnice, žalba će se
smatrati prijedlogom stranke da se donese dopunska presuda.
Člankom 191. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
brisan, a dosadašnji stavak 3. postao je stavak 2.
Ispravljanje presude
Članak 342.
Pogreške u imenima i brojevima, i druge očite pogreške u pisanju i računanju,
nedostatke u obliku i nesuglasnost prijepisa presude s izvornikom ispravit će sudac
pojedinac, odnosno predsjednik vijeća u svako doba.
Člankom 192. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »će« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Ispravljanje će se obaviti posebnim rješenjem i unijeti na kraju izvornika, a strankama
će se dostaviti prijepis rješenja.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 109/166Ako između izvornika i prijepisa presude postoji nesuglasnost u pogledu kakve odluke
sadržane u izreci presude, strankama će se dostaviti ispravljeni prijepis presude s
naznakom da se tim prijepisom presude zamjenjuje prijašnji prijepis presude. U takvu
slučaju rok za izjavljivanje pravnog lijeka u pogledu ispravljenog dijela presude teče od
dana dostave ispravljenog prijepisa presude.
O ispravljanju presude sud može odlučiti bez saslušanja stranaka.
Glava dvadeset četvrta
RJEŠENJE
Članak 343.
Sva rješenja koja se donose na ročištu objavljuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik
vijeća.
Člankom 193. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »objavljuje« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Rješenje koje je na ročištu objavljeno dostavit će se strankama u ovjerenom prijepisu
samo ako je protiv toga rješenja dopuštena posebna žalba, ili ako se na temelju rješenja
može odmah tražiti ovrha, ili ako to zahtijeva upravljanje parnicom.
Člankom 193. ZIDZPP­a (NN 117/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »izvršenje« zamijenjena riječju: »ovrhom«.
Sud je vezan za svoja rješenja ako se ona ne odnose na upravljanje parnicom ili ako
ovim Zakonom nije što drugo određeno.
Kad se rješenje ne dostavlja u pisanom obliku, ono prema strankama ima učinak čim je
objavljeno.
Članak 344.
Rješenja koja sud donosi izvan ročišta saopćavaju se strankama dostavom ovjerenog
prijepisa rješenja. Ako se rješenjem odbija prijedlog jedne stranke bez prethodnog
saslušanja protivne stranke, toj se stranci rješenje neće dostaviti.
Članak 345.
Rješenje mora biti obrazloženo ako se njime odbija prijedlog stranke ili ako se njime
rješava o prijedlozima stranaka koji su među sobom u opreci, a može biti obrazloženo i
u drugim slučajevima kad je to potrebno.
Pisani sastav rješenja treba da sadrži uvijek uvod i izreku, a obrazloženje samo ako
prema stavku 1. ovog članka rješenje mora biti obrazloženo.
Članak 346.
Pravomoćna rješenja o kaznama izrečenim prema odredbama ovog Zakona izvršavaju
se po službenoj dužnosti.
Članak 347.
Odredbe čl. 328., 334. st. 2., čl. 335. st. 2., čl. 336. st. 2. i čl. 337. do 342. ovog zakona
na odgovarajući će se način primjenjivati i na rješenja.
B. Postupak po pravnim lijekovima12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 110/166Glava dvadeset peta
REDOVNI PRAVNI LIJEKOVI
1. Žalba protiv presude
Pravo na žalbu
Članak 348.
Protiv presude donesene u prvom stupnju stranke mogu podnijeti žalbu u roku od
petnaest dana od dana dostave prijepisa presude, ako u ovom Zakonu nije određen drugi
rok. U mjeničnim i čekovnim sporovima taj je rok osam dana.
Pravovremeno podnesena žalba sprečava da presuda postane pravomoćna u dijelu koji
se pobija žalbom.
O žalbi protiv presude odlučuje drugostupanjski sud.
Članak 348.a
Člankom 21. ZIDZPP­a (NN 57/11. – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan članak
348.a.
Žalba protiv prvostupanjske presude kojom se fizičkoj osobi koja ne obavlja
registriranu djelatnost nalaže isplata tražbine čija glavnica ne prelazi 5.000,00 kuna,
odnosno kojom se fizičkoj osobi koja obavlja registriranu djelatnost u pravnoj stvari u
vezi s tom djelatnošću ili pravnoj osobi nalaže isplata tražbine čija glavnica ne prelazi
10.000,00 kuna, ne odgađa ovrhu.
Ako se u sudskoj odluci nekoj od osoba iz stavka 1. ovoga članka nalaže samo da
naknadi troškove postupka u iznosu koji ne prelazi iznose navedene u toj odredbi, žalba
protiv takve odluke o naknadi troškova postupka ne odgađa ovrhu.
Članak 349.
Stranka se može odreći prava na žalbu od časa kad je presuda objavljena, a ako presuda
nije objavljena, onda od časa kad joj prijepis presude bude dostavljen.
Do donošenja odluke drugostupanjskog suda stranka može odustati od već podnesene
žalbe. Odricanje ili odustanak od žalbe ne može se opozvati.
Sadržaj žalbe
Članak 350.
Člankom 194. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 350.
izmijenjen.
Pored podataka koje mora imati svaki podnesak (članak 106.), žalba treba sadržavati:
1) oznaku presude protiv koje se podnosi,
2) određenu izjavu o tome da se presuda pobija u cijelosti ili u nekom dijelu,
3) razloge zbog kojih se žalba podnosi,
4) potpis podnositelja žalbe.
Članak 351.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 111/166Ako se na temelju podataka iz žalbe ne može utvrditi koja se presuda pobija ili ako
žalba nije potpisana (nepotpuna žalba), prvostupanjski će sud rješenjem, protiv kojega
nije dopuštena žalba, pozvati žalitelja da u određenom roku dopuni ili ispravi žalbu
podneskom ili na zapisnik kod toga suda.
Ako žalitelj u određenom roku ne postupi po traženju suda, sud će rješenjem odbaciti
žalbu kao nepotpunu.
Ako žalba po svojem sadržaju ima drugih nedostataka, prvostupanjski će sud žalbu
dostaviti drugostupanjskom sudu ne pozivajući žalitelja da je dopuni odnosno ispravi.
Članak 352.
Člankom 195. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 352. je izmijenjen.
U žalbi se ne mogu iznositi nove činjenice niti predlagati novi dokazi, osim ako se oni
odnose na bitne povrede odredaba parničnog postupka zbog kojih se žalba može
izjaviti.
Ako stranka nije tijekom prvostupanjskoga postupka istaknula prigovor zastare ili
prigovor radi prebijanja, odnosno neki drugi materijalnopravni ili postupovnopravni
prigovor o pitanju na koji prvostupanjski sud ne pazi po službenoj dužnosti, ona taj
prigovor ne može iznijeti u žalbi.
Razlozi zbog kojih se presuda može pobijati
Članak 353.
Presuda se može pobijati:
1) zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka;
2) zbog pogrešno ili nepotpuno utvrđenoga činjeničnog stanja;
3) zbog pogrešne primjene materijalnog prava.
Presuda zbog ogluhe i presuda zbog izostanka ne mogu se pobijati zbog pogrešno ili
nepotpuno utvrđenoga činjeničnog stanja.
Člankom 196. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
iza riječi: »Presuda« dodane su riječi: »zbog ogluhe i presuda«, a riječ: »može«
zamijenjena riječju: »mogu«.
Presuda na temelju priznanja i presuda na temelju odricanja mogu se pobijati zbog
bitnih povreda odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 2. ovoga Zakona ili
zbog toga što je izjava o priznanju odnosno odricanju dana u bitnoj zabludi ili pod
utjecajem prisile ili prijevare.
Člankom 196. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak
izmijenjen.
Kada presudu na temelju priznanja i presudu na temelju odricanja pobija zbog toga što
je izjava o priznanju ili odricanju dana u bitnoj zabludi ili pod utjecajem prisile ili
prijevare, stranka može u žalbi iznijeti i nove činjenice te predložiti nove dokaze koji se
tiču tih mana u volji.
Člankom 196. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 112/166Članak 354.
Bitna povreda odredaba parničnog postupka postoji ako sud u tijeku postupka nije
primijenio ili je nepravilno primijenio koju odredbu ovog Zakona, a to je bilo ili je
moglo biti od utjecaja na donošenje zakonite i pravilne presude.
Bitna povreda odredaba parničnog postupka uvijek postoji:
1) ako je u donošenju presude sudjelovao sudac koji se po zakonu mora izuzeti (članak
71. stavak 1. točka 1. do 6.), odnosno koji je rješenjem suda bio izuzet, ili ako je u
donošenju presude sudjelovala osoba koja nema svojstvo suca,
2) ako je odlučeno o zahtjevu u sporu koji ne ide u sudsku nadležnost (članak 16.),
3) ako je sud u povodu prigovora stranaka pogrešno odlučio da je stvarno ili mjesno
nadležan,
4) ako je protivno odredbama ovoga Zakona sud utemeljio svoju odluku na
nedopuštenim raspolaganjima stranaka (članak 3. stavak 3.),
Člankom 13. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 2. točki 4.
riječi: »odnosno samoupravni sud« brisane su.
5) ako je protivno odredbama ovoga Zakona donio presudu na temelju priznanja,
presudu na temelju odricanja, presudu zbog ogluhe, presudu zbog izostanka ili presudu
bez održavanja rasprave,
6) ako kojoj stranci nezakonitim postupanjem, a osobito propuštanjem dostave, nije
dana mogućnost da raspravlja pred sudom,
7) ako je protivno odredbama ovoga Zakona sud odbio zahtjev stranke da se u postupku
služi svojim jezikom i pismom i da prati tijek postupka na svom jeziku, a stranka se
zbog toga žali,
8) ako je u postupku kao tužitelj ili tuženik sudjelovala osoba koja ne može biti stranka
u postupku, ili ako stranku koja je pravna osoba nije zastupala ovlaštena osoba, ili ako
parnično nesposobnu stranku nije zastupao zakonski zastupnik, ili ako zakonski
zastupnik, odnosno punomoćnik stranke nije imao potrebno ovlaštenje za vođenje
parnice ili za pojedine radnje u postupku, ako vođenje parnice, odnosno obavljanje
pojedinih radnji u postupku nije bilo naknadno odobreno,
9) ako je odlučeno o zahtjevu o kojemu već teče parnica, ili o kojemu je već prije
pravomoćno presuđeno, ili o kojemu je već zaključena sudska nagodba ili nagodba koja
po posebnim propisima ima svojstvo sudske nagodbe,
10) ako je protivno zakonu bila isključena javnost na glavnoj raspravi,
11) ako presuda ima nedostataka zbog kojih se ne može ispitati, a osobito ako je izreka
presude nerazumljiva, ako proturječi sama sebi ili razlozima presude, ili ako presuda
nema uopće razloga, ili u njoj nisu navedeni razlozi o odlučnim činjenicama, ili su ti
razlozi nejasni ili proturječni, ili ako o odlučnim činjenicama postoji proturječnost
između onoga što se u razlozima presude navodi o sadržaju isprava ili zapisnika o
iskazima danim u postupku i samih tih isprava ili zapisnika,
12) ako je presudom prekoračen tužbeni zahtjev,
Člankom 197. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 2. je izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 113/16613) ako je odlučeno u povodu nepravodobno podnesene tužbe, a zbog toga je tužbu
trebalo odbaciti (članak 282. stavak 1.),
14) ako prije podnošenja tužbe nije proveden zakonom predviđeni postupak mirnog ili
drukčijeg ostvarivanja prava, a zbog toga je tužbu trebalo odbaciti.
Člankom 22. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) u stavku 2. dodane
su točke 13. i 14.
Zato što stranku koja je pravna osoba nije zastupala ovlaštena osoba, ili zato što
parnično nesposobnu stranku nije zastupao zakonski zastupnik, ili zato što zakonski
zastupnik, odnosno punomoćnik stranke nije imao potrebno ovlaštenje za vođenje
parnice ili za pojedine radnje u postupku – žalbu može izjaviti samo stranka koje se ti
nedostaci tiču.
Člankom 197. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan je stavak 3.
Članak 355.
Pogrešno ili nepotpuno utvrđeno činjenično stanje postoji kad je sud kakvu odlučnu
činjenicu pogrešno utvrdio, odnosno kad je nije utvrdio.
Člankom 198. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 2. je brisan.
Članak 356.
Pogrešna primjena materijalnog prava postoji kad sud nije primijenio odredbu
materijalnog prava koju je trebao primijeniti ili kad takvu odredbu nije pravilno
primijenio.
Postupak po žalbi
Članak 357.
Žalba se podnosi sudu koji je izrekao prvostupanjsku presudu u dovoljnom broju
primjeraka za sud i protivnu stranku.
Članak 358.
Nepravodobnu, nepotpunu (članak 351. stavak 1.) ili nedopuštenu žalbu odbacit će
rješenjem sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća prvostupanjskog suda bez
održavanja ročišta.
Člankom 199. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »rješenjem« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Žalba je nepravodobna ako je podnesena nakon proteka zakonskog roka za njezino
podnošenje.
Žalba je nedopuštena ako je žalbu podnijela osoba koja nije ovlaštena za podnošenje
žalbe, ili osoba koja se odrekla prava na žalbu, ili ako osoba koja je podnijela žalbu
nema pravnog interesa za podnošenje žalbe.
Člankom 23. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) stavak 3. jezično
je poboljšan tako da su riječi: »ili je odustala od žalbe« zamijenjene riječima: »prava
na žalbu«.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 114/166Članak 359.
Primjerak pravodobne, potpune i dopuštene žalbe dostavit će prvostupanjski sud
protivnoj stranci koja može u roku od osam dana od primitka podnijeti tome sudu
odgovor na žalbu.
Primjerak odgovora na žalbu dostavit će prvostupanjski sud žalitelju.
Nepravodobno podnesen odgovor na žalbu neće se odbaciti, već će se dostaviti
drugostupanjskom sudu koji će ga uzeti u obzir ako je to još moguće.
Članak 360.
Člankom 200. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 360.
izmijenjen.
Nakon primitka odgovora na žalbu ili nakon proteka roka za odgovor na žalbu sudac
pojedinac, odnosno predsjednik vijeća će žalbu i odgovor na žalbu, ako je podnesen, sa
svim spisima dostaviti drugostupanjskom sudu.
Ako žalitelj tvrdi da su u prvostupanjskom postupku povrijeđene odredbe parničnog
postupka, sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća prvostupanjskog suda po potrebi
će dati objašnjenje u povodu navoda žalbe koji se tiču tih povreda, odnosno provesti
izviđaje da provjeri istinitost tih navoda u žalbi.
Primjerak objašnjenja, odnosno izvješća o obavljenom izviđaju sudac pojedinac,
odnosno predsjednik vijeća prvostupanjskog suda dostavit će strankama, koje mogu dati
svoje očitovanje u roku od osam dana.
Ako ocijeni da je to potrebno, sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća
prvostupanjskog suda može pozvati stranke da prisustvuju provedbi izviđaja iz stavka 2.
ovoga članka.
Očitovanja stranaka iz stavka 3. ovoga članka sudac pojedinac, odnosno predsjednik
vijeća prvostupanjskoga suda dostavit će drugostupanjskom sudu zajedno sa svojim
objašnjenjem odnosno izvješćem o obavljenom izviđaju samo ako budu podnesena u
roku. Očitovanja podnesena nakon isteka roka proslijedit će se drugostupanjskom sudu,
koji će ih uzeti u obzir, ako je to još moguće.
Članak 361.
Kad spisi po žalbi stignu drugostupanjskom sudu, odredit će se sudac izvjestitelj.
Člankom 201. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Ako je predsjednik vijeća određen za suca izvjestitelja, dužnost predsjednika vijeća
obavljat će drugi član vijeća.
Člankom 201. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 2.
Sudac izvjestitelj može, prema potrebi, od prvostupanjskog suda pribaviti izvještaj o
povredama odredaba postupka i zatražiti da se radi utvrđivanja tih povreda provedu
izviđaji.
U slučajevima iz stavka 3. ovoga članka na odgovarajući će se način primijeniti odredbe
članka 360. stavka 3. do 5. ovoga Zakona.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 115/166Člankom 201. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
4.
Članak 362.
Člankom 202. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 362.
izmijenjen.
Drugostupanjski sud odlučuje o žalbi u sjednici vijeća.
Kad vijeće drugostupanjskog suda nađe da je to radi donošenja odluke o žalbi potrebno,
može pozvati stranke ili njihove zastupnike na sjednicu vijeća.
Članak 363.
Sud će održati sjednicu vijeća i odlučiti o žalbi i ako u slučaju iz članka 362. stavka 2.
ovoga Zakona izostanu jedna ili obje stranke.
Člankom 203. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 1.
izmijenjen.
Sjednica vijeća na kojoj prisustvuje barem jedna od stranaka počinje izvještajem suca
izvjestitelja, koji izlaže stanje stvari ne dajući svoje mišljenje o osnovanosti žalbe.
Člankom 203. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavak 2.
brisan, a stavak 3. koji postaje stavak 2. izmijenjen je.
Nakon toga pročitat će se presuda ili dio presude na koji se odnosi žalba, a prema
potrebi i zapisnik o glavnoj raspravi pred prvostupanjskim sudom. Zatim, će žalitelj
obrazložiti svoju žalbu, a protivna stranka odgovor na žalbu.
Člankom 203. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dosadašnji
stavak 4. postaje stavak 3., a stavak 5. je brisan.
Članak 364. brisan
Člankom 204. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 364.
briše se.
Granice ispitivanja prvostupanjske presude
Članak 365.
Drugostupanjski sud ispituje prvostupanjsku presudu u onom dijelu u kojemu se pobija
žalbom, a ako se iz žalbe ne vidi u kojem se dijelu presuda pobija, drugostupanjski sud
uzet će da se presuda pobija u dijelu u kojemu stranka nije uspjela u sporu.
Drugostupanjski sud ispituje prvostupanjsku presudu u granicama razloga navedenih u
žalbi pazeći po službenoj dužnosti na bitne povrede odredaba parničnog postupka iz
članka 354. stavka 2. točke 2., 4., 8., 9., 11., 13. i 14. ovoga Zakona i na pravilnu
primjenu materijalnog prava.
Člankom 205. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 2. je izmijenjen, a stavak 3.
brisan.
Člankom 24. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) stavak 2. je
izmijenjen tako da je postojeći proširen dodanim točkama »13. i 14.« iz članka 354.
stavka 2.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 116/166Odluke drugostupanjskog suda o žalbi
Članak 366.
Drugostupanjski sud može odbaciti žalbu kao nepravodobnu, nepotpunu ili kao
nedopuštenu, odbiti žalbu kao neosnovanu i potvrditi prvostupanjsku presudu, ukinuti tu
presudu i uputiti predmet prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje, ukinuti
prvostupanjsku presudu i odbaciti tužbu ili preinačiti prvostupanjsku presudu.
Člankom 206. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječi: »u sjednici vijeća ili na temelju održane rasprave« brisane su.
Drugostupanjski sud može ukinuti presudu i kad stranka traži njezinu preinaku, a može
preinačiti presudu iako stranka traži da se ona ukine.
Članak 367.
Nepravodobnu, nepotpunu ili nedopuštenu žalbu odbacit će drugostupanjski sud
rješenjem, ako to nije učinio prvostupanjski sud (članak 358.).
»Sudac pojedinac drugostupanjskog suda donijet će rješenje kojim se utvrđuje da je
podnositelj žalbe odustao od podnesene žalbe, ako je to propustio učiniti prvostupanjski
sud.«.
Člankom 24. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 2.
Članak 368.
Drugostupanjski će sud presudom odbiti žalbu kao neosnovanu i potvrditi
prvostupanjsku presudu kad ustanovi da ne postoje razlozi zbog kojih se presuda pobija,
a ni razlozi na koje pazi po službenoj dužnosti.
Drugostupanjski sud će presudom odbiti žalbu kao neosnovanu i potvrditi
prvostupanjsku presudu ako utvrdi da je prvostupanjski sud pogrešno primijenio
materijalno pravo, ali da je pravilnom primjenom materijalnog prava trebalo jednako
odlučiti o tužbenom zahtjevu.
Člankom 207. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
2.
Članak 369.
Drugostupanjski će sud rješenjem ukinuti prvostupanjsku presudu ako utvrdi da postoji
bitna povreda odredaba parničnog postupka (članak 354.) i vratiti predmet istome
prvostupanjskom sudu ili će ga ustupiti nadležnome prvostupanjskom sudu radi
održavanja nove glavne rasprave. U tom će rješenju drugostupanjski sud odlučiti i koje
se provedene radnje, zahvaćene bitnom povredom odredaba parničnog postupka,
ukidaju.
Ako su u postupku pred prvostupanjskim sudom povrijeđene odredbe članka 354.
stavka 2. točke 2., 9., 13. i 14. ovoga Zakona, drugostupanjski će sud ukinuti
prvostupanjsku presudu i odbaciti tužbu.
Člankom 208. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 2. je izmijenjen.
Člankom 26. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) stavak 2. je
izmijenjen tako da je postojeći proširen dodanim točkama »13. i 14.« iz članka 354.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 117/166stavka 2.
Ako su u postupku pred prvostupanjskim sudom povrijeđene odredbe članka 354.
stavka 2. točke 8. ovoga Zakona, drugostupanjski će sud, s obzirom na prirodu povrede,
ukinuti prvostupanjsku presudu i vratiti predmet nadležnome prvostupanjskom sudu ili
će ukinuti prvostupanjsku presudu i odbaciti tužbu.
Člankom 208. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 3. je izmijenjen.
Ako utvrdi da je prvostupanjskom presudom prekoračen tužbeni zahtjev na način da je
odlučeno o nečem drugom, a ne o onome što je traženo, drugostupanjski će sud
rješenjem ukinuti presudu prvostupanjskog suda i predmet vratiti na ponovno suđenje.
Člankom 208. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan je stavak 4.
Ako utvrdi da je prvostupanjskom presudom prekoračen tužbeni zahtjev na način da je
dosuđeno više od onoga što je traženo, drugostupanjski će sud rješenjem ukinuti
presudu prvostupanjskoga suda u dijelu u kojem je prekoračen tužbeni zahtjev.
Člankom 208. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan je stavak 5.
Članak 370.
Drugostupanjski će sud rješenjem ukinuti presudu prvostupanjskog suda i vratiti
predmet tom sudu na ponovno suđenje ako smatra da radi pravilnog utvrđivanja
činjeničnog stanja treba održati novu glavnu raspravu pred prvostupanjskim sudom.
Člankom 209. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »sudom« stavlja se točka i brišu riječi: »osim ako je odlučio da sam održi
raspravu.« te stavci 2. i 3.
Članak 371.
Kad drugostupanjski sud ukine presudu prvostupanjskog suda i vrati predmet istom
sudu na ponovno suđenje, može narediti da se nova glavna rasprava održi pred drugim
sucem pojedincem, odnosno pred drugim vijećem.
Člankom 210. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
371. iza riječi: »pred« dodane su riječi: »drugim sucem pojedincem, odnosno pred«.
Članak 372. brisan
Člankom 211. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 372.
briše se.
Članak 373.
Drugostupanjski će sud presudom preinačiti prvostupanjsku presudu:
1) ako je prvostupanjski sud pogrešno ocijenio isprave ili posredno izvedene dokaze, a
odluka je prvostupanjskog suda utemeljena isključivo na tim dokazima;
2) ako je prvostupanjski sud iz činjenica što ih je utvrdio izveo nepravilan zaključak o
postojanju drugih činjenica, a na tim je činjenicama utemeljena presuda;12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 118/1663) ako smatra da je činjenično stanje u prvostupanjskoj presudi pravilno utvrđeno, ali da
je prvostupanjski sud pogrešno primijenio materijalno pravo.
Člankom 212. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.)u članku 373.
točka 1. brisana, a dosadašnje točke 2., 3. i 4. postale su točke 1., 2. i 3.
Članak 373.a
Člankom 27. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena prvostupanjska presuda prije stupanja na
snagu ovoga Zakona, dodan članak 373.a.
Drugostupanjski će sud presudom odbiti žalbu i potvrditi prvostupanjsku presudu,
odnosno presudom će preinačiti prvostupanjsku presudu ako prema stanju spisa nađe:
1) da bitne činjenice među strankama nisu sporne, ili
2) da ih je moguće utvrditi i na temelju isprava i izvedenih dokaza koji se nalaze u
spisu, neovisno o tome je li prvostupanjski sud prigodom donošenja svoje odluke uzeo u
obzir i te isprave, odnosno izvedene dokaze.
Člankom 27. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) u točki 2. brisana
je riječ: »posredno«.
Prigodom donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka, drugostupanjski je sud ovlašten
uzeti u obzir i činjenice o postojanju kojih je prvostupanjski sud izveo nepravilan
zaključak na temelju drugih činjenica koje je po njegovoj ocjeni pravilno utvrdio.
U slučaju u kojem su ispunjeni uvjeti za donošenje presude iz stavka 1. ovoga članka,
drugostupanjski sud može je donijeti i ako nađe da postoji bitna povreda odredaba
parničnoga postupka iz članka 354. stavka 2. točke 11. ovoga Zakona.
Člankom 27. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) u stavku 3. riječ:
»će« zamijenjena riječju: »može«.
Članak 373.b
Člankom 27. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. lipnja 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena prvostupanjska presuda prije stupanja na
snagu ovoga Zakona, dodan je članak 373.b.
Drugostupanjski sud odlučuje o žalbi, u pravilu, bez rasprave.
Kad vijeće drugostupanjskog suda nađe da je radi pravilnog utvrđivanja činjeničnog
stanja potrebno da se pred drugostupanjskim sudom ponove već izvedeni dokazi,
zakazat će raspravu pred drugostupanjskim sudom.
Vijeće drugostupanjskog suda može odlučiti da se rasprava pred tim sudom provede i
kad ocijeni da bi se tako mogle otkloniti bitne povrede odredaba parničnog postupka u
prvostupanjskom postupku i da zbog toga ne bi bilo svrhovito presudu ukinuti i predmet
vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.
Člankom 28. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 3.
U slučaju iz stavka 3. ovoga članka sudac izvjestitelj drugostupanjskog suda može
zatražiti od suca pojedinca ili predsjednika vijeća prvostupanjskog suda da dâ
objašnjenja o tim bitnim povredama ili da provede potrebne izviđaje radi provjere
istinitosti navoda o tome jesu li počinjene.
Člankom 28. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 4.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 119/166Članak 373.c
Člankom 27. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena prvostupanjska presuda prije stupanja na
snagu ovog Zakona, dodan članak 373.c.
Na raspravu se pozivaju stranke, odnosno njihovi zakonski zastupnici ili
opunomoćenici, a i oni svjedoci i vještaci za koje sud odluči da se saslušaju.
Ako s rasprave izostane jedna stranka ili obje stranke, sud će raspravljati o žalbi i
donijeti odluku uzimajući u obzir osobito ono što je izneseno u žalbi i u odgovoru na
žalbu.
Rasprava pred drugostupanjskim sudom počinje izvještajem izvjestitelja, koji izlaže
stanje stvari ne dajući svoje mišljenje o osnovanosti žalbe.
Nakon toga pročitat će se presuda ili dio presude na koji se odnosi žalba, a prema
potrebi i zapisnik o glavnoj raspravi pred prvostupanjskim sudom. Zatim će žalitelj
obrazložiti svoju žalbu, a protivna stranka odgovor na žalbu.
Članak 374.
Drugostupanjski sud ne može preinačiti presudu na štetu stranke koja se žalila ako je
samo ona podnijela žalbu.
Članak 375.
U obrazloženju presude odnosno rješenja drugostupanjski sud treba ocijeniti žalbene
navode koji su od odlučnog značenja i označiti razloge koje je uzeo u obzir po
službenoj dužnosti.
Kad se prvostupanjska presuda ukida zbog bitnih povreda odredaba parničnog
postupka, treba u obrazloženju navesti koje su odredbe povrijeđene i u čemu se povrede
sastoje.
Ako se prvostupanjska presuda ukida i predmet vraća prvostupanjskom sudu na
ponovno suđenje radi pravilnog utvrđivanja činjeničnog stanja, navest će se u čemu se
sastoje nedostaci u utvrđivanju činjeničnog stanja odnosno zašto su određene činjenice i
dokazi važni i od utjecaja za donošenje pravilne odluke.
Člankom 213. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »nove« zamijenjena riječju: »određene«.
U slučajevima iz stavka 2. i 3. ovoga članka drugostupanjski sud će u rješenju određeno
navesti koje radnje prvostupanjski sud treba izvesti u ponovnom postupku i za to dati
razloge, a pod pretpostavkama iz članka 7. ovoga Zakona. Drugostupanjski će sud,
ovisno o žalbenim razlozima, određeno naznačiti i shvaćanje o primjeni materijalnog
prava.
Člankom 28. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena prvostupanjska presuda prije stupanja na
snagu ovog Zakona, dodan je stavak 4.
Članak 376.
Drugostupanjski sud vratit će sve spise sudu prvog stupnja s dovoljnim brojem
ovjerenih prijepisa svoje odluke, radi predaje strankama i drugim zainteresiranim
osobama.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 120/166Članak 377.
Prvostupanjski sud dužan je izvesti sve parnične radnje i raspraviti sva sporna pitanja na
koja je upozorio drugostupanjski sud u svom rješenju.
Na novoj glavnoj raspravi stranke mogu iznositi nove činjenice i predlagati nove
dokaze.
Ako presuda bude ukinuta zato što je presudu donio nenadležni sud, nova rasprava pred
prvostupanjskim sudom održat će se prema odredbama koje važe za održavanje glavne
rasprave u slučaju kad se izmijeni sastav suda (članak 315. stavak 3.).
Člankom 214. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječi: »promijeni vijeće« zamijenjene riječima: »izmijeni sastav suda«.
Dopunska drugostupanjska odluka
Članak 377.a
Člankom 215. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 377.a i naslov iznad njega.
Ako je drugostupanjski sud propustio odlučiti glede svih dijelova presude koji se
pobijaju žalbom ili ako je propustio donijeti sve odluke koje je odbacujući, odnosno
odbijajući ili prihvaćajući žalbu trebalo donijeti ili ako je propustio odlučiti u pogledu
jedne ili više žalbi, žalitelj može u roku od petnaest dana od dostave drugostupanjske
odluke predložiti drugostupanjskom sudu da svoju odluku dopuni.
Prijedlog za donošenje drugostupanjske odluke ne može se podnijeti radi toga što
drugostupanjski sud nije odlučio o svim razlozima zbog kojih je žalba izjavljena ili na
koje je bio dužan paziti po službenoj dužnosti.
Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka podnosi se prvostupanjskom sudu, koji ga je dužan
bez odgode zajedno sa spisom proslijediti drugostupanjskom sudu.
Ako je u povodu drugostupanjske odluke iz stavka 1. ovoga članka potrebno iznova
provesti postupak pred prvostupanjskim sudom, prvostupanjski sud će
drugostupanjskom sudu prijedlog za donošenje dopunske odluke dostaviti zajedno s
prijepisom spisa.
Na postupak u povodu prijedloga iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe članaka 339. do 341. ovoga Zakona.
2. Žalba protiv rješenja
Članak 378.
Protiv rješenja prvostupanjskog suda dopuštena je žalba ako u ovom Zakonu nije
određeno da žalba nije dopuštena.
Ako ovaj Zakon izričito određuje da posebna žalba nije dopuštena, rješenje
prvostupanjskog suda može se pobijati samo u žalbi protiv konačne odluke.
U slučajevima u kojima je po ovom Zakonu posebna žalba dopuštena protiv rješenja
kojima se postupak pred prvostupanjskim sudom ne završava, prvostupanjski sud
umnožit će spis i prijepis spisa zajedno sa žalbom dostaviti drugostupanjskom sudu te
će nastaviti postupak radi rješavanja pitanja na koja se žalba ne odnosi.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 121/166Člankom 216. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
3.
Članak 379.
Pravodobno podnesena žalba zadržava ovrhu rješenja, ako ovim Zakonom nije
drugačije propisano.
Člankom 217. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »izvršenje« zamijenjena je riječju: »ovrhom«.
Rješenje protiv kojega nije dopuštena posebna žalba može se odmah ovršiti.
Člankom 217. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječ: »izvršiti« zamijenjena riječju: »ovršiti«.
Članak 380.
Rješavajući o žalbi drugostupanjski sud može:
1) odbaciti žalbu kao nepravodobno, nepotpunu ili nedopuštenu (članak 358. st. 1. do 3.
i članak 378. stavak 1.);
2) odbiti žalbu kao neosnovanu i potvrditi rješenje prvostupanjskog suda;
3) uvažiti žalbu i rješenje preinačiti ili ukinuti te prema potrebi predmet vratiti na
ponovan postupak.
Članak 381.
Člankom 218. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 381.
izmijenjen.
U postupku po žalbi protiv rješenja na odgovarajući će se način primjenjivati odredbe
koje važe za žalbu protiv presude. Odredbe o odgovoru na žalbu primjenjivat će se
samo na žalbe izjavljene protiv rješenja kojima je postupak pred prvostupanjskim
sudom okončan.
Glava dvadeset šesta
IZVANREDNI PRAVNI LIJEKOVI
1. Revizija
Članak 382.
Člankom 219. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 382.
je izmijenjen.
Člankom 29. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članaka 382. izmijenjen, jer Odlukom USRH od 9. srpnja 2008.
ukinute su odredbe članka 382. stavka 1. točke 1. i 2. i stavka 3., s danom prestanka
važenja 1. listopada 2008.
Člankom 29. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 382. izmijenjen tako da je u postojećem stavku 1.
povećana vrijednost predmeta spora, u stavku 2. brisana točka 2., a u točki 4. (sada12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 122/166točka 3.) mogućnost podnošenja revizije proširena je i u odnosu na odluke Europskog
suda a stupa na snagu na dan prijma Republike Hrvatske u Europsku uniju.
Stranke mogu podnijeti reviziju protiv drugostupanjske presude:
1) ako vrijednost predmeta spora pobijanog dijela presude prelazi 200.000,00 kuna,
2) ako je presuda donesena u sporu o postojanju ugovora o radu, odnosno prestanku
radnog odnosa ili radi utvrđenja postojanja radnog odnosa,
3) ako je drugostupanjska presuda donesena prema odredbama članka 373.a i 373.b
ovoga Zakona.
U slučajevima u kojima je ne mogu podnijeti prema odredbi stavka 1. ovoga članka,
stranke mogu podnijeti reviziju protiv drugostupanjske presude ako odluka u sporu
ovisi o rješenju nekoga materijalnopravnog ili postupovnopravnog pitanja važnog za
osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni,
primjerice:
1) ako o tom pitanju revizijski sud još uvijek nije zauzeo shvaćanje odlučujući u
pojedinim predmetima na odjelnoj sjednici, a riječ je o pitanju o kojemu postoji različita
praksa drugostupanjskih sudova,
2) ako je o tom pitanju revizijski sud već zauzeo shvaćanje, ali je odluka
drugostupanjskoga suda utemeljena na shvaćanju koje nije podudarno s tim
shvaćanjem,
3) ako je o tom pitanju revizijski sud već zauzeo shvaćanje i presuda se
drugostupanjskoga suda temelji na tom shvaćanju, ali bi – osobito uvažavajući razloge
iznesene tijekom prethodnoga prvostupanjskoga i žalbenoga postupka, zbog promjene u
pravnom sustavu uvjetovane novim zakonodavstvom ili međunarodnim sporazumima te
odlukom Ustavnoga suda Republike Hrvatske, Europskoga suda za ljudska prava ili
Europskog suda – trebalo preispitati sudsku praksu.
U reviziji iz stavka 2. ovoga članka stranka treba određeno naznačiti pravno pitanje
zbog kojeg ju je podnijela uz određeno navođenje propisa i drugih važećih izvora prava
koji se na njega odnose te izložiti razloge zbog kojih smatra da je ono važno za
osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
Revizija se podnosi u roku od trideset dana od dana dostave drugostupanjske presude.
Članak 383. brisan
Člankom 220. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 383. briše se.
Članak 384.
Člankom 221. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 384.
izmijenjen.
Revizija ne zadržava ovrhu presude protiv koje je izjavljena.
Članak 385.
Člankom 222. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 385.
je izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 123/166Člankom 30. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 385. izmijenjen.
Protiv drugostupanjske presude protiv koje se može podnijeti revizija iz članka 382.
stavka 1. ovoga Zakona revizija se može podnijeti:
1) zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 2. ovoga
Zakona, osim ako se povreda odnosi na stvarnu i mjesnu nadležnost (članak 354. stavak
2. točka 3.), ako je prvostupanjski sud protivno odredbama ovoga Zakona donio
presudu bez održavanja rasprave (članak 354. stavak 2. točka 5.) ili ako je odlučeno o
zahtjevu o kojemu već teče parnica (članak 354. stavak 2. točka 9.),
2) zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 1. ovoga
Zakona koja je učinjena u postupku pred drugostupanjskim sudom,
3) zbog pogrešne primjene materijalnog prava.
Protiv drugostupanjske presude protiv koje se može podnijeti revizija iz članka 382.
stavka 1. ovoga Zakona kojom se potvrđuje prvostupanjska presuda revizija se zbog
bitne povrede odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 2. točke 6., 7., 8., 10.,
11. i 12. ovoga Zakona može podnijeti samo ako je podnositelj revizije zbog tih povreda
žalbom pobijao prvostupanjsku presudu, ili ako su te povrede učinjene tek u
drugostupanjskom postupku.
Protiv drugostupanjske presude protiv koje se može podnijeti revizija iz članka 382.
stavka 1. ovoga Zakona kojom se potvrđuje presuda na temelju priznanja ili presuda na
temelju odricanja revizija se može izjaviti samo iz razloga iz stavka 1. točke 1. i 2.
ovoga članka.
Članak 385.a
Člankom 223. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan je članak 385.a.
Člankom 30. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 385.a izmijenjen i glasi:
Protiv drugostupanjske presude iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona revizija se može
podnijeti samo zbog materijalnopravnog ili postupovnopravnog pitanja koje je važno za
osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
Članak 386.
Člankom 224. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 386. izmijenjen.
Člankom 31. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 386. izmijenjen i glasi:
U reviziji stranka treba određeno navesti i obrazložiti razloge zbog kojih je podnosi.
Razlozi koji nisu tako obrazloženi neće se uzeti u obzir.
Članak 387.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 124/166Člankom 31. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1 listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, u članku 387. iza riječi: »reviziji« dodane su riječi: »iz članka
382. stavka 1. ovog Zakona«.
Člankom 32. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 387. izmijenjen tako da je postojeći jezično poboljšan:
Stranke mogu u reviziji iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona iznijeti nove činjenice i
predlagati nove dokaze samo ako se oni odnose na bitne povrede odredaba parničnog
postupka zbog kojih se revizija može podnijeti.
Članak 388.
Člankom 225. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 388. izmijenjen.
Revizija se podnosi sudu koji je izrekao prvostupanjsku presudu u dovoljnom broju
primjeraka za sudove i protivnu stranku.
Prvostupanjski sud kome je revizija podnesena ispitat će samo je li pravodobna i ako
utvrdi da nije, rješenjem će je odbaciti.
Člankom 33. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, dodan je stavak 2.
Članak 389.
Člankom 226. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »rješenjem« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«, a iza stavka 2.
dodan je stavak 3.
Člankom 32. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, u članku 389. dodani su novi stavci 2. i 3.
Člankom 34. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 389. je izmijenjen tako da je njime propisano kada je
revizija nepravodobna, a kada nepotpuna, pa su postojeći­dodani stavci 2. i 3. iz NN
84/08. postali stavci 1. i 2.
Revizija je nepravodobna ako nije podnesena u roku koji je određen za njezino
podnošenje (članak 382. stavak 4.).
Revizija je nepotpuna ako se na temelju nje ne može utvrditi koja se presuda pobija i
ako nije potpisana.
Članak 390.
Člankom 227. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 390. izmijenjen.
Primjerak pravodobne, potpune i dopuštene revizije sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća prvostupanjskog suda dostavit će protivnoj stranci, koja može u roku12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 125/166od petnaest dana od dostave revizije podnijeti tom sudu odgovor na reviziju.
Nepravodobno podnesen odgovor na reviziju neće se odbaciti, već će se dostaviti
revizijskom sudu, koji će ga uzeti u obzir ako je to još moguće.
Nakon primitka odgovora na reviziju, odnosno nakon proteka roka za odgovor na
reviziju sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća prvostupanjskog suda uputit će
reviziju i odgovor na reviziju, ako je podnesen, sa svim spisima izravno revizijskom
sudu.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća prvostupanjskog suda dostavit će
primjerak revizije i odgovora na reviziju ako je podnesen i drugostupanjskom sudu koji
će svoje izvješće o mogućim povredama postupka pred tim sudom izravno uputiti
revizijskom sudu.
Članak 391.
Člankom 228. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 391. izmijenjen.
O reviziji bez rasprave odlučuje Vrhovni sud Republike Hrvatske.
Članak 392.
Člankom 229. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 392. izmijenjen.
Člankom 33. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 392. izmijenjen.
Člankom 35. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 392. je izmijenjen i glasi:
Vijeće sastavljeno od pet sudaca revizijskog suda odbacit će nepotpunu i nedopuštenu
reviziju iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona, a i nepravodobna ako je to propustio
učiniti prvostupanjski sud.
Revizija iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona je nedopuštena ako ju je podnijela osoba
koja nije ovlaštena na podnošenje revizije ili osoba koja se odrekla prava na reviziju ili
ako osoba koja je podnijela reviziju nema pravni interes za podnošenje revizije,
odnosno ako postoje drugi razlozi zbog kojih podnesci stranaka općenito ili revizija nisu
dopušteni.
Revizija iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona je nedopuštena i ako je podnesena iz
razloga zbog kojih se ne može podnijeti.
Rješenje o odbacivanju revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona treba biti
obrazloženo.
Sudac pojedinac revizijskog suda donijet će rješenje kojim se utvrđuje da je podnositelj
revizije odustao od podnesene revizije, ako je to propustio učiniti prvostupanjski sud.
Članak 392.a12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 126/166Člankom 230. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji će se
primjenjivati samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim
sudom zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan je članak 392.a.
Člankom 34. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 392.a izmijenjen.
Člankom 36. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 392. je izmijenjen tako da više nema razloga iz kojih se
na reviziju pazi po službenoj dužnosti i glasi:
U povodu revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona revizijski sud ispituje pobijanu
presudu samo u onom dijelu u kojem se ona pobija revizijom i samo u granicama
razloga određeno navedenih u reviziji.
U povodu revizije iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona revizijski sud ispituje pobijanu
presudu samo u dijelu u kojem se pobija revizijom i samo zbog pitanja koje je važno za
osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni zbog
kojega je podnesena i koje je u njoj određeno naznačeno kao takvo uz pozivanje na
propise i druge izvore prava koji se na to pitanje odnose.
Članak 392.b
Člankom 37. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, dodan članak 392.b.
Vijeće sastavljeno od pet sudaca revizijskog suda odbacit će nepotpunu i nedopuštenu
reviziju iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona, a i nepravodobnu ako je to propustio
učiniti prvostupanjski sud. Takvo rješenje treba biti obrazloženo.
Vijeće iz stavka 1. ovoga članka će reviziju iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona
rješenjem odbaciti kao nedopuštenu i ako u reviziji ne bude određeno naznačeno pravno
pitanje zbog kojega se podnosi uz određeno navođenje propisa i drugih važećih izvora
prava koji se na njega odnose kao i zato što u njoj nisu određeno izloženi razlozi zbog
kojih podnositelj smatra da je to pitanje važno za osiguranje jedinstvene primjene prava
i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
Vijeće iz stavka 1. ovoga članka će reviziju iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona
odbaciti i ako ocijeni da pravno pitanje zbog kojega je ona izjavljena nije važno za
osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
U obrazloženju rješenja iz stavka 2. i 3. ovoga članka treba se samo pozvati na odredbe
stavka 2., odnosno 3. ovoga članka koje predviđaju odbacivanje takve revizije zbog
tamo navedenih razloga. Ako ocijeni da bi to bilo svrhovito, vijeće može odlučiti i da se
posebno obrazlože razlozi zbog kojih je donijelo takvo rješenje.
Ako vijeće u slučaju iz stavka 3. ovoga članka nađe da samo neko od više istaknutih
pravnih pitanja nije važno za osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti
svih u njegovoj primjeni, revizija će se odbaciti samo glede toga pitanja.
Članak 393.
Revizijski će sud presudom odbiti reviziju kao neosnovanu ako utvrdi da ne postoje
razlozi zbog kojih je revizija izjavljena.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 127/166Člankom 231. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku 393. iza riječi:
»izjavljena« stavlja se točka, te brišu riječi: »a ni razlozi na koje pazi po službenoj
dužnosti«.
Članak 394.
Člankom 232. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 394. usklađuje se s
izmjenama i dopunama članka 354.«.
Člankom 35. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovoga Zakona, u članku 394. stavcima 1., 2. i 3. iza riječi: »Ako« dodaju se
riječi: »u povodu revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona«, a iza stavka 3. dodaje
se stavak 4.
Člankom 38. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 394. je izmijenjen tako da je jezično poboljšan i usklađen
s dodanim odredbama članka 354., i glasi:
Ako u povodu revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona utvrdi da postoji bitna
povreda odredaba parničnog postupka iz članka 354. stavka 1. i 2. ovoga Zakona zbog
koje se revizija može podnijeti, osim povreda određenih u stavku 2. i 3. ovoga članka,
revizijski će sud rješenjem ukinuti u cijelosti ili djelomično presudu drugostupanjskog i
prvostupanjskog suda ili samo presudu drugostupanjskog suda i predmet vratiti na
ponovno suđenje istom ili drugom vijeću prvostupanjskog ili drugostupanjskog suda,
odnosno drugome nadležnom sudu.
Ako u povodu revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona utvrdi da je u postupku
pred prvostupanjskim ili drugostupanjskim sudom učinjena povreda iz članka 354.
stavka 2. točke 2., 9., 13. i 14. ovoga Zakona, osim ako je odlučeno o zahtjevu o kojemu
već teče parnica, revizijski će sud ukinuti rješenjem donesene odluke i odbaciti tužbu.
Ako u povodu revizije iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona utvrdi da je u postupku
pred prvostupanjskim ili drugostupanjskim sudom učinjena povreda iz članka 354.
stavka 2. točke 8. ovoga Zakona, revizijski će sud, s obzirom na prirodu povrede,
postupiti prema odredbama stavka 1. ili 2. ovoga članka.
Ako u povodu revizije iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona utvrdi da je u postupku
pred prvostupanjskim ili drugostupanjskim sudom počinjena bitna povreda odredaba
parničnog postupka iz članka 385. stavka 1. ovoga Zakona na koju se odnosi
postupovnopravno pitanje zbog kojega je dopuštena, revizijski će sud, ovisno o vrsti te
bitne povrede, odlučiti primjenjujući na odgovarajući način odredbe stavka 1. do 3.
ovoga članka.
Članak 394.a
Člankom 233. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan članak 394.a.
Sud kome je predmet vraćen na ponovno suđenje vezan je u tom predmetu pravnim
shvaćanjem na kojemu se temelji rješenje revizijskoga suda kojim je ukinuta pobijana
drugostupanjska, odnosno kojim su ukinute drugostupanjska i prvostupanjska presuda.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 128/166Članak 395.
Ako revizijski sud utvrdi da je materijalno pravo pogrešno primijenjeno, presudom će
prihvatiti reviziju i preinačiti pobijanu presudu.
Ako revizijski sud ustanovi da je zbog pogrešne primjene materijalnog prava činjenično
stanje nepotpuno utvrđeno i da zbog toga nema uvjeta za preinaku pobijane presude,
rješenjem će prihvatiti reviziju, ukinuti u cijelosti ili djelomično presudu
prvostupanjskog i drugostupanjskog suda ili samo presudu drugostupanjskog suda i
predmet vratiti na ponovno suđenje istom ili drugom vijeću prvostupanjskog odnosno
drugostupanjskog suda.
Članak 396.
Člankom 234. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 396. izmijenjen.
Člankom 39. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 396. je izmijenjen tako da je prošireno ispitivanje
prekoračenja tužbenog zahtjeva s drugostupanjske i na prvostupanjsku odluku.
Ako utvrdi da je drugostupanjskom, odnosno i prvostupanjskom presudom prekoračen
tužbeni zahtjev na način da je odlučeno o nečem drugom, a ne o onome što je traženo,
revizijski će sud rješenjem ukinuti samo presudu drugostupanjskog suda ili i presudu
prvostupanjskog suda i predmet vratiti drugostupanjskom, odnosno prvostupanjskom
sudu na ponovno suđenje.
Ako utvrdi da je drugostupanjskom presudom, odnosno i prvostupanjskom presudom
prekoračen tužbeni zahtjev na način da je dosuđeno više od onoga što je traženo,
revizijski će sud rješenjem ukinuti presudu drugostupanjskog suda, odnosno i presudu
prvostupanjskog suda u dijelu u kojem je prekoračen tužbeni zahtjev.
Članak 396.a
Člankom 36. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, dodan članak 396.a.
Člankom 40. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, članak 396.a je izmijenjen tako da je postojeći proširen
propisivanjem mogućnosti revizijskom sudu da se prilikom odbijanja revizije umjesto
posebnog obrazloženja pozove na razloge iz neke svoje ranije odluke.
Kad odbije reviziju iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona, revizijski se sud može,
umjesto posebnog obrazloženja, pozvati na razloge iz prvostupanjske, odnosno
drugostupanjske presude, ako ih prihvaća ili na razloge iz neke ranije odluke revizijskog
suda.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, revizijski sud je dužan uz svoju presudu na
internetskim stranicama objaviti razloge nižestupanjske odluke ili odluka na koje se
poziva.
Ako odbije reviziju zbog toga što smatra da ne postoje u njoj istaknute povrede
odredaba parničnog postupka, revizijski sud će glede toga obrazložiti svoju odluku
samo onda ako se na tu povredu stranka nije pozvala već u žalbi ili ako se u reviziji
tvrdi da je povreda učinjena u postupku pred drugostupanjskim sudom.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 129/166Članak 397. brisan
Člankom 235. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 397.
briše se.
Članak 398.
Člankom 236. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 398. izmijenjen.
Odluka revizijskog suda izravno se dostavlja prvostupanjskom sudu.
Primjerak odluke revizijskog suda revizijski sud dostavlja i drugostupanjskom sudu.
Članak 399.
Člankom 237. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 399. izmijenjen.
Ako odredbama članka 382. do 398. ovoga Zakona nije što drugo određeno, u postupku
u povodu revizije na odgovarajući će se način primjenjivati odredbe ovoga Zakona o
žalbi protiv presude iz članka 349. stavka 2. i 3., članka 350., 351. i 356., članka 360.
stavka 2. do 5., članka 361., 366., 371. i članka 374. do 377.a ovoga Zakona.
Revizija propisana posebnim zakonom smatra se revizijom iz članka 382. stavka 2.
ovoga Zakona, ako tim posebnim zakonom nije drugačije propisano.
Člankom 41. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, dodan je stavak 2.
Članak 400.
Stranke mogu izjaviti reviziju i protiv rješenja drugostupanjskog suda kojim je postupak
pravomoćno završen u sporovima u kojima bi revizija bila dopuštena protiv
drugostupanjske presude (članak 382.).
Člankom 238. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava preed prvostupanjskim
sudom zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 1. izmijenjen, stavak
2. brisan, a dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 2. i 3.
Protiv rješenja drugostupanjskog suda kojim se podnesena žalba odbacuje, odnosno
potvrđuje rješenje prvostupanjskog suda o odbacivanju revizije uvijek je dopuštena
revizija iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona, neovisno o tome je li riječ o sporu u
kojem bi revizija bila dopuštena protiv drugostupanjske presude po odredbi članka 382.
stavka 1. ili članka 382. stavka 2. ovoga Zakona.
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, stavak 2. izmijenjen.
U postupku u povodu revizije protiv rješenja na odgovarajući će se način primjenjivati
odredbe ovog zakona o reviziji protiv presude.
Protiv rješenja iz članka 325.a stavka 1. ovoga Zakona revizija je dopuštena prema
uvjetima iz stavka 1. ovoga članka.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 130/166Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovog Zakona, dodan stavak 4.
Podglava 2. i članci 401. do 408. brisani
Člankom 239. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, Podglava 2. i članci 40. do 408.
brišu se.
Podglava 3. i članci 409. do 415. brisani
Člankom 50. Zakona o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN 53/91 – stupio
na snagu 8. listopada 1991.) podglava 3. i članci 409. do 415. brišu se.
Podglava 4. i članci od 416. do 420. brisani
Člankom 51. Zakona o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN 53/91 – stupio
na snagu 8. listopada 1991.) podglava 4. i članci 416. do 420. brišu se.
5. Ponavljanje postupka
Članak 421.
Postupak koji je odlukom suda pravomoćno završen može se na prijedlog stranke
ponoviti:
1) ako je u donošenju odluke sudjelovao sudac koji je po zakonu morao biti izuzet
(članak 71. stavak 1. točke 1. do 6.) odnosno koji je rješenjem suda bio izuzet, ili ako je
u donošenju odluke sudjelovala osoba koja nema svojstvo suca,
Člankom 240. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, točka 1. izmijenjena.
2) ako kojoj stranci nezakonitim postupanjem, a osobito propuštanjem dostave, nije bila
dana mogućnost da raspravlja pred sudom;
3) ako je u postupku kao tužitelj ili tuženik sudjelovala osoba koja ne može biti stranka
u postupku, ili ako stranku koja je pravna osoba nije zastupala ovlaštena osoba, ili ako
parnično nesposobnu stranku nije zastupao zakonski zastupnik, ili ako zakonski
zastupnik odnosno punomoćnik stranke nije imao potrebno ovlaštenje za vođenje
parnice ili za pojedine radnje u postupku, ako vođenje parnice odnosno obavljanje
pojedinih radnji u postupku nije bilo naknadno odobreno;
4) ako se odluka suda temelji na lažnom iskazu svjedoka ili vještaka;
5) ako se odluka suda temelji na ispravi koja je krivotvorena ili u kojoj je ovjeren
neistinit sadržaj;
6) ako je do odluke suda došlo zbog kaznenog djela suca, zakonskog zastupnika ili
punomoćnika stranke, protivne stranke ili koje treće osobe;
Člankom 240. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u točki 6.
riječi: »odnosno suca porotnika« brisane su.
7) ako stranka stekne mogućnost da upotrijebi pravomoćnu odluku suda koja je ranije
među istim strankama donesena o istom zahtjevu;12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 131/1668) ako se odluka suda temelji na drugoj odluci suda ili na odluci kakva drugog tijela, a
ta odluka bude pravomoćno preinačena, ukinuta odnosno poništena;
9) ako je nadležno tijelo naknadno pravomoćno riješilo prethodno pitanje (članak 12.
stavci 1. i 2.) na kojemu se temelji odluka suda;
Člankom 240. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodana nova točka 9.
10) ako stranka sazna za nove činjenice ili nađe ili stekne mogućnost da upotrijebi nove
dokaze na temelju kojih je za stranku mogla biti donesena povoljnija odluka da su te
činjenice ili dokazi bili upotrijebljeni u prijašnjem postupku.
Postupak pravomoćno završen presudom na temelju priznanja, presudom na temelju
odricanja, presudom zbog ogluhe i presudom zbog izostanka ne može se ponoviti zbog
razloga iz stavka 1. točke 8., 9. i 10. ovoga članka.
Člankom 240. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan stavak 2.
Postupak pravomoćno završen presudom na temelju priznanja i presudom na temelju
odricanja može se ponoviti zato što je izjava o priznanju, odnosno odricanju dana u
bitnoj zabludi ili pod utjecajem prisile ili prijevare.
Člankom 240. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan stavak 3.
Članak 422.
Člankom 241. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 422. izmijenjen.
Iz razloga navedenih u članku 421. stavku 1. točki 1. do 3. i stavku 3. ovoga Zakona ne
može se zahtijevati ponavljanje postupka ako je taj razlog bio bez uspjeha iznesen u
prijašnjem postupku.
Iz razloga navedenih u članku 421. stavku 1. točki 1., 7., 8., 9. i 10. te stavku 3. ovoga
Zakona ponavljanje postupka može se dopustiti samo ako stranka bez svoje krivnje nije
mogla te razloge iznijeti prije nego što je prijašnji postupak završen pravomoćnom
sudskom odlukom.
Članak 423.
Prijedlog za ponavljanje postupka podnosi se u roku od trideset dana:
Člankom 242. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
točki 1., 2., 3. i 4. iza brojke: »421« dodane su riječi: »stavka 1.«
1) u slučaju iz članka 421. stavka 1. točke 1. ovog Zakona – od dana kad je stranka
saznala za taj razlog;
2) u slučaju iz članka 421. stavka 1. točke 2. ovog Zakona – od dana kad je odluka
dostavljena stranci;12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 132/1663) u slučaju iz članka 421. stavka 1. točke 3. ovog Zakona, ako je u postupku kao
tužitelj ili tuženik sudjelovala osoba koja ne može biti stranka u postupku – od dana kad
je odluka dostavljena toj osobi; ako stranku koja je pravna osoba nije zastupala
ovlaštena osoba ili ako parnično nesposobnu stranku nije zastupao zakonski zastupnik –
od dana kad je odluka dostavljena stranci odnosno njezinu zakonskom zastupniku; a ako
zakonski zastupnik odnosno punomoćnik stranke nije imao potrebno ovlaštenje za
vođenje parnice ili za pojedine radnje u postupku – od dana kad je stranka saznala za taj
razlog;
4) u slučajevima iz članka 421. stavka 1. t. 4. do 6. ovog Zakona – od dana kad je
stranka saznala za pravomoćnu presudu u kaznenom postupku; a ako se kazneni
postupak ne može provesti – onda od dana kad je saznala za obustavu tog postupka ili
za okolnosti zbog kojih se postupak ne može pokrenuti;
5) u slučajevima iz članka 421. stavka 1. točke 7., 8. i 9. ovoga Zakona – od dana kad je
stranka mogla upotrijebiti pravomoćnu odluku koja je razlog za ponavljanje postupka.
Člankom 242. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, točka 5. izmijenjena.
6) u slučaju iz članka 421. stavka 1. točke 10. ovoga Zakona – od dana kad je stranka
mogla iznijeti sudu nove činjenice odnosno nova dokazna sredstva.
Člankom 242. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, točka 6. izmijenjena.
7) u slučajevima iz članka 421. stavka 3. ovoga Zakona – od dana kad je stranka mogla
iznijeti pred sudom da je priznanje odnosno odricanje dala u bitnoj zabludi ili pod
utjecajem prisile ili prijevare.
Člankom 242. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, točka 7. dodana.
Ako bi rok određen u stavku 1. ovog članka počeo teći prije nego što je odluka postala
pravomoćna, taj će se rok računati od pravomoćnosti odluke ako protiv nje nije bio
izjavljen pravni lijek odnosno od dostave pravomoćne odluke višeg suda izrečene u
posljednjem stupnju.
Nakon što protekne rok od pet godina od dana kad je odluka postala pravomoćna,
prijedlog za ponavljanje postupka ne može se podnijeti, osim ako se ponavljanje traži
zato što je u donošenju odluke sudjelovala osoba koja nema svojstvo suca (članak 421.
stavak 1. točka 1.) ili iz razloga navedenih u članku 421. stavku 1. točki 2. i 3. ovoga
Zakona.
Člankom 242. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 3. izmijenjen.
Članak 424.
Prijedlog za ponavljanje postupka podnosi se uvijek sudu koji je donio odluku u prvom
stupnju.
U prijedlogu se osobito moraju navesti: zakonska osnova po kojoj se traži ponavljanje,
okolnosti iz kojih proizlazi da je prijedlog podnesen u zakonskom roku i dokazi kojima
se potkrepljuju navodi predlagača.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 133/166Članak 425.
Nepravodobne (članak 423.), nepotpune (članak 424. st. 2.) ili nedopuštene (članak
423.) prijedloge za ponavljanje postupka odbacit će rješenjem sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća bez održavanja ročišta.
Člankom 243. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u stavku 1. dodane su riječi:
»sudac pojedinac, odnosno«.
Ako sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća ne odbaci prijedlog, dostavit će
primjerak prijedloga protivnoj stranci prema odredbama članka 142. ovog Zakona, koja
ima pravo da u roku od petnaest dana odgovori na prijedlog. Kad sudu stigne odgovor
na prijedlog ili kad protekne rok za davanje odgovora, sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća odredit će ročište za raspravljanje o prijedlogu.
Člankom 243. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u stavku 2. u prvoj rečenici iza
riječi: »Ako« u drugoj rečenici iza riječi: »odgovara« dodane su riječi: »sudac
pojedinac, odnosno«.
Ako se ponavljanje postupka zahtijeva iz razloga navedenog u članku 421. stavku 1.
točki 10. i stavku 3. ovoga Zakona, sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća može
raspravljanje o prijedlogu za ponavljanje postupka spojiti s raspravljanjem o glavnoj
stvari.
Člankom 243. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 3. izmijenjen.
Članak 426.
Ročište za raspravljanje o prijedlogu za ponavljanje postupka drži se pred sucem
pojedincem, odnosno predsjednikom vijeća prvostupanjskog suda, osim ako
raspravljanje o prijedlogu nije spojeno s raspravljanjem o glavnoj stvari.
Člankom 244. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku 426. iza riječi: »pred«
dodane su riječi: »sucem pojedincem, odnosno«.
Članak 427.
Nakon održanog ročišta za raspravljanje o prijedlogu sudac pojedinac, odnosno
predsjednik vijeća prvostupanjskog suda donosi odluku o prijedlogu, osim ako se razlog
za ponavljanje postupka odnosi isključivo na postupak pred višim sudom (članak 428).
Člankom 245. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »raspravljanje o prijedlogu« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
U rješenju kojim se dopušta ponavljanje postupka izreći će se da se ukida odluka
donesena u prijašnjem postupku.
Sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća odredit će glavnu raspravu tek nakon
pravomoćnosti rješenja kojim se dopušta ponavljanje postupka, ali u tom rješenju može
odlučiti da se odmah otpočne raspravljanje o glavnoj stvari. Na novoj glavnoj raspravi
stranke mogu iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 134/166Člankom 245. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »Predsjednik« zamjenjuje se riječima: »Sudac pojedinac, odnosno predsjednik«.
Protiv rješenja kojim se dopušta ponavljanje postupka nije dopuštena posebna žalba ako
je sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća odlučio da se odmah otpočne
raspravljanje o glavnoj stvari.
Ako je sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća dopustio ponavljanje postupka i
odlučio da se odmah raspravlja o glavnoj stvari, ili ako se o prijedlogu za ponavljanje
postupka raspravljalo zajedno s glavnom stvari, rješenje kojim se dopušta ponavljanje
postupka i ukida odluka donesena u prijašnjem postupku unosi se u odluku o glavnoj
stvari.
Člankom 245. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku 427. u stavcima 4. i 5. iza
riječi: »je« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Članak 428.
Ako se razlog za ponavljanje postupka odnosi isključivo na postupak pred višim sudom,
sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća prvostupanjskog suda nakon održanog
ročišta za raspravljanje o prijedlogu za ponavljanje postupka dostavit će predmet tome
višem sudu radi donošenja odluke.
Člankom 246. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u stavku 1. iza riječi: »sudom«
dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Kad predmet stigne višem sudu, postupit će se prema odredbama članka 361. ovog
Zakona.
Člankom 246. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »predsjednik vijeća« brišu se, a iza riječi: »će« dodana je riječ: »se«.
O prijedlogu za ponavljanje postupka viši sud odlučuje bez rasprave.
Kad viši sud ustanovi da je opravdan prijedlog za ponavljanje postupka i da nije
potrebno da se održi nova glavna rasprava, ukinut će svoju odluku, a i odluku višeg
suda ako takva postoji, i donijeti novu odluku o glavnoj stvari.
5.a Ponavljanje postupka u povodu konačne presude Europskog suda za
ljudska prava u Strasbourgu o povredi temeljnog ljudskog prava ili slobode
Članak 428.a
Člankom 247. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodana
Podglava 5.a i članak 428.a
Kad Europski sud za ljudska prava utvrdi povredu kojeg ljudskog prava ili temeljne
slobode zajamčene Konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i
dodatnih Protokola uz tu Konvenciju koje je Republika Hrvatska ratificirala, stranka
može, u roku od trideset dana od konačnosti presude Europskog suda za ljudska prava,
podnijeti zahtjev sudu u Republici Hrvatskoj koji je sudio u prvom stupnju u postupku u
kojemu je donesena odluka kojom je povrijeđeno ljudsko pravo ili temeljna sloboda, za
izmjenu odluke kojom je to pravo ili temeljna sloboda povrijeđeno.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 135/166Postupak iz stavka 1. ovoga članka provodi se uz odgovarajuću primjenu odredaba o
ponavljanju postupka.
U ponovljenom postupku sudovi su dužni poštivati pravna stajališta izražena u konačnoj
presudi Europskog suda za ljudska prava kojom je utvrđena povreda temeljnog ljudskog
prava ili slobode.
6. Odnos između prijedloga za ponavljanje postupka i drugih izvanrednih
pravnih lijekova
Članak 429.
Ako u roku za izjavljivanje revizije stranka podnese prijedlog za ponavljanje postupka
samo iz razloga iz kojih se može izjaviti i revizija, smatrat će se da je stranka izjavila
reviziju.
Ako stranka izjavi reviziju iz razloga iz članka 354. stavka 2. točke 9. ovog Zakona i
istodobno ili nakon toga podnese prijedlog za ponavljanje postupka iz bilo kojeg
razloga iz članka 421. ovog Zakona, sud će prekinuti postupak u povodu prijedloga za
ponavljanje postupka do završetka postupka po reviziji.
Člankom 248. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u stavku 2. brojka: »11«
zamijenjena je brojkom: »9«.
Ako stranka izjavi reviziju iz bilo kojeg razloga osim iz razloga iz članka 354. stavka 2.
točke 9. ovog Zakona, i istodobno ili nakon toga podnese prijedlog za ponavljanje
postupka iz razloga iz članka 421. t. 4. do 6. ovog Zakona koji su potkrijepljeni
pravomoćnom presudom donesenom u kaznenom postupku, sud će prekinuti postupak
po reviziji do završetka postupka u povodu prijedloga za ponavljanje postupka.
Člankom 248. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u stavku 3. brojka: »11«
zamijenjena je brojkom: »9«.
U svima ostalim slučajevima u kojima stranka izjavi reviziju i istodobno ili nakon toga
podnese prijedlog za ponavljanje postupka sud će odlučiti koji će postupak nastaviti, a
koji prekinuti, uzimajući u obzir sve okolnosti, a osobito razloge zbog kojih su oba
pravna lijeka podnesena i dokaze koje su stranke predložile.
Članak 430.
Odredbe članka 429. st. 1. i 3. ovog Zakona primijenit će se i kad je stranka najprije
podnijela prijedlog za ponavljanje postupka, a nakon toga izjavila reviziju.
U svima ostalim slučajevima u kojima stranka podnese prijedlog za ponavljanje
postupka i nakon toga izjavi reviziju sud će, u pravilu, prekinuti postupak po reviziji do
završetka postupka u povodu prijedloga za ponavljanje postupka, osim ako ustanovi da
postoje ozbiljni razlozi da postupi drugačije.
Članak 431.
Člankom 249. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku 431. stavku 1. u prvoj
rečenici dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 136/166Rješenje iz članka 429. ovog Zakona donosi sudac pojedinac, odnosno predsjednik
vijeća prvostupanjskog suda ako prijedlog za ponavljanje postupka stigne
prvostupanjskom sudu prije nego što je predmet u povodu revizije upućen revizijskom
sudu. Ako prijedlog za ponavljanje postupka stigne pošto je predmet u povodu revizije
upućen revizijskom sudu, rješenje iz članka 429. ovog Zakona donosi revizijski sud.
Rješenje iz članka 430. ovog Zakona donosi sudac pojedinac, odnosno predsjednik
vijeća prvostupanjskog suda, osim ako je predmet, u vrijeme kad revizija stigne
prvostupanjskom sudu, u povodu prijedloga za ponavljanje postupka upućen višem
sudu radi donošenja odluke (članak 428. stavak 1.), u kojem slučaju rješenje donosi viši
sud.
Člankom 249. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
iza riječi: »donosi« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
Protiv rješenja suda iz st. 1. i 2. ovog članka nije dopuštena žalba.
Članak 432. brisan
Člankom 52. ZPZPP­a (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada 1991.) članak 432. je
izmijenjen.
Člankom 250. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, članak 432. briše se.
Dio treći
POSEBNI POSTUPCI
Glava dvadeset i sedma
POSTUPAK U PARNICI IZ RADNOG ODNOSA
Članak 433.
Ako u ovoj glavi ne postoje posebne odredbe, u parnicama iz radnih odnosa
primjenjivat će se ostale odredbe ovog Zakona.
Članak 433.a
Člankom 129. Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona (NN 88/05 – stupio na
snagu 28. strpnja 2005.) dodan je članak 433.a.
Člankom 37. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovoga Zakona, članak 433.a je izmijenjen.
Kad utužuje novčane tražbine po osnovi radnog odnosa koje se utvrđuju u bruto iznosu,
radnik ih je dužan utužiti u tom iznosu. Ako utužuje novčane tražbine po osnovi radnog
odnosa, ne navodeći da zahtijeva bruto iznos, smatra se da je utužio bruto­iznos.
Primjerak pravomoćne presude kojom je odlučio o zahtjevu radnika iz stavka 1. ovoga
članka sud će dostaviti i poreznoj upravi.
Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ako su plaćeni porez, prirez i doprinosi, uključujući
i doprinos za individualiziranu kapitaliziranu štednju, radnik je dužan izrijekom navesti
da zahtijeva neto­iznos.
Člankom 43. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan stavak 3.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 137/166Članak 434.
U postupku u parnicama iz radnih odnosa, a osobito pri određivanju rokova i ročišta,
sud će uvijek obraćati osobitu pažnju na potrebu hitnog rješavanja radnih sporova.
U postupku u parnicama iz radnih odnosa rok za odgovor na tužbu je osam dana.
U sporovima iz radnih odnosa koje pokreće radnik protiv odluke o prestanku ugovora o
radu i u kolektivnim radnim sporovima, ako zakonom nije određen kraći rok, ročište za
glavnu raspravu mora se održati u roku od trideset dana od dana primitka odgovora na
tužbu.
U postupku u parnicama iz radnih odnosa postupak pred prvostupanjskim sudom mora
se okončati u roku od šest mjeseci od dana podnošenja tužbe.
U postupku u parnicama iz radnih odnosa drugostupanjski je sud dužan donijeti odluku
o žalbi podnesenoj protiv odluke prvostupanjskog suda u roku od trideset dana od dana
primitka žalbe.
Člankom 251. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dodani su stavci 2., 3., 4. i 5.
Članak 434.a
Člankom 252. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, dodan je članak 434.a.
Radnika može u postupku u parnicama iz radnih odnosa kao punomoćnik zastupati
osoba koja je u radnom odnosu u sindikatu čiji je on član ili u udruzi sindikata u koju je
udružen sindikat čiji je on član.
Poslodavca može u postupku u parnicama iz radnih odnosa kao punomoćnik zastupati
osoba koja je u radnom odnosu u udruzi poslodavaca čiji je on član ili u udruzi
poslodavaca više razine u koju je udružena udruga poslodavaca čiji je on član.
Članak 435.
U tijeku postupka sud može i po službenoj dužnosti odrediti privremene mjere koje se
primjenjuju u ovršnom postupku radi sprečavanja nasilnog postupanja ili radi
otklanjanja nenadoknadive štete.
Člankom 253. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
riječ: »izvršnom« zamijenjena riječju: »ovršnom« druga rečenica brisana.
Člankom 253. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
2.
Člankom 38. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) brisan stavak
2.
Članak 436.
Sud će u presudi kojom nalaže izvršenje kakve činidbe odrediti rok od osam dana za
njezino izvršenje.
Članak 437.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 138/166Rok za podnošenje žalbe jest osam dana.
Iz važnih razloga sud može odlučiti da žalba ne zadržava ovrhu odluke.
Člankom 254. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan stavak
2.
Članak 437.a
Člankom 44. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se
primjenjuje na postupke u kojima na dan stupanja na snagu ovoga Zakona nije
donesena prvostupanjska odluka, dodan je članak 437.a.
U postupku u parnicama iz radnih odnosa prvostupanjska se odluka u povodu žalbe
može ukinuti i predmet vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje najviše
jedanput.
Ako drugostupanjski sud nađe da bi prvostupanjsku odluku trebalo ukinuti i nakon što
je ona bila već jedanput ukinuta u povodu žalbe i predmet vraćen prvostupanjskom sudu
na ponovno suđenje, drugostupanjski će sud sam provesti postupak uz odgovarajuću
primjenu odredaba o postupku pred prvostupanjskim sudom radi otklanjanja
nedostataka zbog kojih bi prvostupanjsku odluku trebalo ponovno ukinuti i predmet
vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka odredbe članka 373.a do 373.c ovoga Zakona
primjenjuju se na odgovarajući način.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka revizija iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona je
uvijek dopuštena.
Glava dvadeset osma
POSTUPAK U PARNICAMA ZBOG SMETANJA POSJEDA
Članak 438.
Ako u ovoj glavi ne postoje posebne odredbe, u parnicama zbog smetanja posjeda
primjenjivat će se ostale odredbe ovog Zakona.
Članak 439. prestao važiti
Članak 439. prestao je važiti 1. rujna 1980. stupanjem na snagu Zakona o osnovnim
vlasničko­pravnim odnosima (SL SFRJ, br. 6/80.).
Članak 440.
Pri određivanju rokova i ročišta po tužbama zbog smetanja posjeda sud će uvijek
obraćati osobitu pažnju na potrebu hitnog rješavanja prema prirodi svakoga pojedinog
slučaja.
Članak 441.
Raspravljanje o tužbi zbog smetanja posjeda ograničit će se samo na raspravljanje i
dokazivanje činjenica posljednjeg stanja posjeda i nastalog smetanja. Isključeno je
raspravljanje o pravu na posjed, o pravnoj osnovi, savjesnosti ili nesavjesnosti posjeda
ili o zahtjevima za naknadu štete.
Članak 442.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 139/166U tijeku postupka sud može po službenoj dužnosti i bez saslušanja protivne stranke
odrediti privremene mjere koje se primjenjuju u ovršnom postupku radi otklanjanja
hitne opasnosti protupravnog oštećenja ili sprečavanja nasilja ili otklanjanja
nenadoknadive štete.
Člankom 255. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.), u prvoj
rečenici riječ: »izvršnom« zamijenjena je riječju: »ovršnom« a druga rečenica je
brisana.
Članak 443.
Rok za udovoljenje dužnostima koje su naložene strankama sud će odrediti prema
okolnostima pojedinog slučaja. Rok za podnošenje žalbe jest osam dana.
Iz važnih razloga sud može odlučiti da žalba ne zadržava ovrhu rješenja.
Protiv rješenja donesenih u parnicama zbog smetanja posjeda dopuštena je samo
revizija iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona ako su ispunjeni uvjeti iz članka 400.
ovoga Zakona.
Člankom 256. ZIDZPP­a(NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 3.
riječ: »izvršenje« zamijenjena riječju: »ovrhom«.
Člankom 39. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, stavak 4. je izmijenjen.
Članak 444.
Tužitelj gubi pravo da u ovršnom postupku zahtijeva ovrhu rješenja kojim se tuženiku
po tužbi zbog smetanja posjeda nalaže izvršenje određene radnje, ako nije zahtijevao
ovrhu u roku od trideset dana nakon proteka roka koji je rješenjem određen za izvršenje
te radnje.
Člankom 257. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) riječ:
»izvršnom« zamijenjena riječju: »ovršnom«, riječ: »izvršenje rješenja« zamijenjene su
riječima: »ovrhu rješenja«, a riječi: »zahtijevao izvršenje« zamijenjene su riječima:
»zahtijevao ovrhu«.
Članak 445.
Ponavljanje pravomoćno završenog postupka zbog smetanja posjeda dopušteno je samo
iz razloga predviđenih u članku 421. stavku 1. t. 2. i 3. ovog Zakona, i to samo u roku
od trideset dana od pravomoćnosti rješenja o smetanju posjeda.
Člankom 258. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) iza brojke:
»421« dodane su riječi: »stavku 1.«.
Glava dvadeset deveta
IZDAVANJE PLATNOG NALOGA
Članak 445.a
Člankom 259. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan
članak 445.a.
Ako u ovoj Glavi ne postoje posebne odredbe, u postupku za izdavanje platnog naloga
primjenjivat će se ostale odredbe ovoga Zakona.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 140/166Članak 446.
Kad se tužbeni zahtjev odnosi na dospjelo potraživanje u novcu, a to se potraživanje
dokazuje vjerodostojnom ispravom priloženom tužbi u izvorniku ili ovjerenom
prijepisu, sud će izdati nalog tuženiku da udovolji tužbenom zahtjevu (platni nalog).
U tužbi kojom se predlaže izdavanje platnog naloga tužitelj treba posebno navesti
razloge zbog kojih predlaže njegovo izdavanje umjesto da predlaže određivanje ovrhe
na temelju vjerodostojne isprave. Ako sud ocijeni da razlozi koje je tužitelj naveo ne
opravdavaju njegov pravni interes za podnošenje tužbe za izdavanje platnog naloga,
odbacit će tužbu kao nedopuštenu.
Člankom 260. ZIDZPP­a (NN 117/03 stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
točki 4. riječ: »ovjerenih« brisana je.
Člankom 44. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) stavak 2.
izmijenjen.
Platni nalog izdat će sud iako tužitelj u tužbi nije predložio izdavanje platnog naloga, a
udovoljeno je svim uvjetima za izdavanje platnog naloga.
Člankom 260. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) stavci 4. i 5.
brisani.
Članak 447.
Kad se tužbeni zahtjev odnosi na dospjelo glavno potraživanje u novcu koje ne prelazi
svotu od 5.000,00 kuna, sud će izdati platni nalog protiv tuženika iako tužbi nisu
priložene vjerodostojne isprave, ali je u tužbi iznesena osnova i visina dugovanja i
naznačeni dokazi na temelju kojih se može utvrditi istinitost tužbenih navoda.
Člankom 16. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 1. riječ:
»800 dinara« zamijenjene riječima: »50.000 hrvatskih dinara.
Člankom 5. ZIDZPP­a (NN 112/99. – stupio na snagu 7. studenoga 1999.) u stavku 1.
riječi: »50.000 hrvatskih dinara« zamjenjuje se riječima: »5.000,00 kuna«.
U sporovima iz nadležnosti trgovačkih sudova platni nalog iz stavka 1. ovoga članka
sud će izdati kad se tužbeni zahtjev odnosi na dospjelu glavnu tražbinu u novcu koja ne
prelazi svotu od 20.000,00 kuna.
Člankom 261. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »dospjelo« dodana riječ: »glavno«, dodan je novi stavak 2., dosadašnji
stavak 2. postao stavak 3.
Platni nalog iz stavka 1. ovog članka može se izdati samo protiv glavnog dužnika.
Članak 448.
Platni nalog izdaje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća bez održavanja ročišta.
Člankom 262. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza riječi: »izdaje« dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«.
U platnom nalogu sud će izreći da je tuženik dužan u roku od osam dana, a u mjeničnim
i čekovnim sporovima u roku od tri dana, nakon primitka platnog naloga udovoljiti
zahtjevu tužbe zajedno s troškovima koje je sud odmjerio ili u istom roku podići
prigovore protiv platnog naloga. U platnom nalogu sud će tuženika upozoriti da će
odbaciti nepravodobno podnesene prigovore.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 141/166Platni nalog dostavlja se objema strankama.
Tuženiku se uz platni nalog dostavlja i primjerak tužbe s prilozima.
Članak 449.
Ako sud ne prihvati prijedlog za izdavanje platnog naloga, nastavit će postupak po
tužbi.
Protiv rješenja suda kojim se ne prihvaća prijedlog za izdavanje platnog naloga nije
dopuštena žalba.
Članak 450.
Platni nalog tuženik može pobijati samo prigovorom. Ako se platni nalog pobija jedino
u pogledu odluke o troškovima, ta se odluka može pobijati samo žalbom protiv rješenja.
U dijelu u kojemu nije napadnut prigovorom platni nalog postaje pravomoćan.
Članak 451.
Nepravodobne, nepotpune ili nedopuštene prigovore odbacit će sudac pojedinac,
odnosno predsjednik vijeća, bez održavanja ročišta.
Ako su prigovori podneseni pravodobno, sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća
ocijenit će je li potrebno da zakaže pripremno ročište ili može odmah odrediti ročište za
glavnu raspravu.
Člankom 263. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavcima 1.
i 2. dodane su riječi: »sudac pojedinac, odnosno«, a stavak 3. je brisan.
U odluci o glavnoj stvari sud će odlučiti da li se platni nalog u cijelosti ili djelomično
održava na snazi ili se ukida.
Članak 452.
Ako tuženik prigovori da nisu postojale zakonske osnove za izdavanje platnog naloga
(čl. 446. i 447.) ili da postoje smetnje za daljnji tijek postupka, sud će najprije odlučiti o
tom prigovoru. Ako ustanovi da je takav prigovor osnovan, ukinut će rješenjem platni
nalog i nakon pravomoćnosti rješenja otpočeti raspravljanje o glavnoj stvari, kad takvu
raspravljanju ima mjesta.
Ako sud ne prihvati taj prigovor, prijeći će na raspravljanje o glavnoj stvari, a rješenje
suda unijet će se u odluku o glavnoj stvari.
Ako u povodu prigovora nedospjelosti sud ustanovi da je zahtjev tužbe dospio nakon
izdavanja platnog naloga, ali prije zaključenja glavne rasprave, sud će presudom ukinuti
platni nalog i odlučiti o tužbenom zahtjevu (članak 326. stavak 1.).
Članak 453.
Sud se može po službenoj dužnosti oglasiti mjesno nenadležnim najkasnije do izdavanja
platnog naloga.
Tuženik može istaći prigovor stvarne i mjesne nenadležnosti samo u prigovoru protiv
platnog naloga.
Člankom 264. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
iza riječi: »prigovor« dodane su riječi: »stvarne i«.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 142/166Članak 454.
Člankom 265. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 454.
izmijenjen.
Ako sud nakon izdavanja platnog naloga utvrdi da je stvarno ili mjesno nenadležan,
neće ukinuti platni nalog, nego će nakon pravomoćnosti rješenja kojim se oglasio
nenadležnim ustupiti predmet nadležnom sudu.
Članak 455.
Kad sud u slučajevima predviđenim ovim Zakonom donese rješenje kojim se odbacuje
tužba ukinut će i platni nalog.
Članak 456.
Tužitelj može povući tužbu bez pristanka tuženika samo do podnošenja prigovora. Ako
se tužba povuče, sud će rješenjem ukinuti platni nalog.
Ako tuženik do zaključenja glavne rasprave odustane od svih podnesenih prigovora,
platni nalog ostaje na snazi.
Glava trideseta
POSTUPAK U SPOROVIMA MALE VRIJEDNOSTI
Članak 457.
Ako u ovoj glavi ne postoje posebne odredbe, u postupku u sporovima male vrijednosti
primjenjivat će se ostale odredbe ovog Zakona.
U postupku u sporovima male vrijednosti provodit će se prethodni postupak uz
odgovarajuću primjenu glave dvadesete ovoga Zakona o pripremanju glavne rasprave,
ako odredbama ove glave nije drukčije određeno.
Člankom 40. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan je
stavak 2.
Članak 458.
Sporovi male vrijednosti, prema odredbama ove glave, jesu sporovi u kojima se tužbeni
zahtjev odnosi na potraživanje u novcu koje ne prelazi svotu od 10.000,00 kuna.
Člankom 16. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 1. riječi:
»800 dinara« zamijenjene riječima: »50.000 hrvatskih dinara«.
Člankom 41. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, u stavku 1.
brojka: »5.000,00« zamjenjuje se brojkom: »10.000,00«.
Sporovima male vrijednosti smatraju se i sporovi u kojima se tužbeni zahtjev ne odnosi
na potraživanje u novcu, a tužitelj je u tužbi naveo da pristaje da umjesto udovoljenja
određenom zahtjevu primi određeni novčani iznos koji ne prelazi svotu iz stavka 1.
ovog članka (članak 40. stavak 1.).
Sporovima male vrijednosti smatraju se i sporovi u kojima predmet tužbenog zahtjeva
nije novčana svota, već predaja pokretne stvari čija vrijednost, koju je tužitelj u tužbi
naveo, ne prelazi svotu iz stavka 1. ovog članka (članak 40. stavak 2.).12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 143/166Članak 459.
Ne smatraju se sporovima male vrijednosti, prema odredbama ove glave, sporovi o
nekretninama, sporovi iz radnih odnosa koje je pokrenuo radnik protiv odluke o
prestanku ugovora o radu i sporovi zbog smetanja posjeda.
Člankom 266. ZIDZPP­a (NN 117/03. – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom
zaključena nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku 459. iza riječi: »radnih
odnosa« dodaju se riječi: »koje je pokrenuo radnik protiv odluke o prestanku ugovora o
radu«.
Članak 460.
Postupak u sporovima male vrijednosti provodit će se i u povodu prigovora protiv
platnog naloga ako vrijednost osporenog dijela platnog naloga ne prelazi svotu od
10.000,00 kuna.
Člankom 16. ZIZPP­a (NN 91/92.­ stupio na snagu 8. siječnja 1993. u stavku 1. i 2.
riječi: »800 dinara« zamijenjene su riječima: »50.000 hrvatskih dinara«.
Člankom 41. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku
460. brojka: »5.000,00« zamjenjuje se brojkom: »10.000,00«.
Članak 461.
Postupak u sporovima male vrijednosti provodi se pred nižim sudovima prvog stupnja
ako ovim Zakonom nije drugačije određeno.
Članak 461.a
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.a.
U postupku u sporovima male vrijednosti stranke su dužne iznijeti činjenice na kojima
temelje svoje zahtjeve i predložiti dokaze kojima se utvrđuju te činjenice, najkasnije do
zaključenja prethodnog postupka (članak 461.k stavak 1.).
Članak 461.b
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.b.
U postupku u sporovima male vrijednosti sud se može, po službenoj dužnosti ili u
povodu prijedloga stranke, oglasiti stvarno i mjesno nenadležnim najkasnije do
upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari.
Odredba članka 34.b točka 5. ovoga Zakona primjenjuje se i u slučaju iz stavka 1.
ovoga članka.
Članak 461.c
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.c.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 144/166U postupku u sporovima male vrijednosti protutužba (članak 189. stavak 1.) se može
podnijeti do zaključenja prethodnog postupka (članak 461.k).
U postupku u sporovima male vrijednosti tužitelj može preinačiti tužbu do zaključenja
prethodnog postupka (članak 461.k). Ako je tužba preinačena na ročištu na kojem
tuženik nije nazočan, sud neće odgoditi ročište, već će o preinaci odlučiti neovisno o
tome što se tuženik nije izjasnio o preinaci (članak 190. stavak 2.).
U postupku u sporovima male vrijednosti tužitelj može sve do zaključenja prethodnog
postupka (članak 461.k) svoju tužbu preinačiti i tako da umjesto prvobitnog tuženika
tuži drugu osobu.
Članak 461.d
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.d.
U postupku u sporovima male vrijednosti tuženik može imenovati prethodnika (članak
210. stavak 1.) do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari (članak 461.h).
Članak 461.e
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.e.
U postupku u sporovima male vrijednosti sud može do zaključenja prethodnoga
postupka, kad ocijeni da je to svrhovito za pravilno rješenje spora, upozoriti stranke na
njihovu dužnost da iznesu činjenice i predlože dokaze na kojima temelje svoje zahtjeve
ili kojima pobijaju navode i dokaze protivnika (članak 219. stavak 2.).
Članak 461.f
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.f.
U postupku u sporovima male vrijednosti sud će tijekom pripremanja glavne rasprave
uvijek zakazati pripremno ročište, u skladu s ovim Zakonom.
Na ročištu iz stavka 1. ovoga članka sud može donositi sve odluke koje može donijeti i
na glavnoj raspravi.
Članak 461.g
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.g.
U postupku u sporovima male vrijednosti sud će u pozivu iz članka 284. stavka 1.
ovoga Zakona tuženika pozvati da već u odgovoru na tužbu iznese sve bitne činjenice i
da predloži sve važne dokaze te će upozoriti da stranke nakon zaključenja prethodnog
postupka ne mogu iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze.
U pozivu iz stavka 1. ovoga članka sud će uvijek odrediti i ročište koje će se održati ako
tuženik pravodobno podnese odgovor na tužbu (članak 286.), odnosno, ako tuženik ne
podnese pravodobno odgovor na tužbu, na tom će ročištu objaviti presudu zbog ogluhe
čiji će pisani otpravak dostaviti izravno strankama. Taj će se poziv dostaviti i tužitelju.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 145/166Na ročištu iz stavka 2. ovoga članka objavit će se presuda zbog ogluhe i ako izostanu
jedna ili obje stranke. Na tom ročištu strankama će se uručiti i pisani otpravak presude.
Ako se to bude moglo učiniti, na tom će se ročištu odrediti novo ročište za uručenje
presude. Stranke se o ročištu za uručenje presude neće posebno obavještavati. Stranci
izostaloj s ročišta za uručenje presude dostava presude će se obaviti stavljanjem presude
na oglasnu ploču suda.
Ako s ročišta za uručenje presude izostane stranka koju kao opunomoćenik zastupa
odvjetnik kojemu se dostava obavlja preko pretinca u sudu kojem treba uručiti presudu
(članak 134.b stavak 2.), dostava će se obaviti na način propisan odredbom članka 134.b
ovoga Zakona.
Smatrat će se da je dostava obavljena istekom osmog dana od dana stavljanja presude
na oglasnu ploču suda.
U pozivu iz stavka 1. ovoga članka stranke će se upozoriti da će se, ako tuženik podnese
odgovor na tužbu, zakazano ročište održati te da će se na tom ročištu, ako za to budu
ispunjeni uvjeti, zaključiti prethodni postupak i provesti glavna rasprava. U tom pozivu
stranke će se upozoriti i na način dostave presude zbog ogluhe prema odredbi stavka 4.
ovoga članka.
U slučaju iz članka 284. stavka 2. ovoga Zakona sud će zakazati pripremno ročište.
Na ročištu iz stavka 2. ovoga članka presudu može objaviti i uručiti strankama i sudski
savjetnik.
Članak 461.h
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.h.
U postupku u sporovima male vrijednosti u slučajevima za koje je ovim Zakonom
predviđeno da stranka može staviti određeni prigovor ili prijedlog ili poduzeti kakvu
drugu parničnu radnju dok se tuženik ne upusti u raspravljanje o glavnoj stvari, takav
prigovor, odnosno prijedlog stranka može staviti, odnosno poduzeti drugu parničnu
radnju, dok tuženik na pripremnom ročištu ne završi svoj odgovor na tužbu.
Na pripremnom ročištu prigovor radi prebijanja ili prigovor zastare se mogu istaknuti
do donošenja rješenja o zaključenju prethodnoga postupka. Drugi materijalnopravni
prigovori mogu se isticati i nakon toga, ali se radi njihova opravdanja ne mogu iznositi
nove činjenice niti se mogu predlagati novi dokazi.
Članak 461.i
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.i.
U postupku u sporovima male vrijednosti sudac pojedinac će postavljanjem pitanja i na
drugi svrsishodan način nastojati da se tijekom pripremnog ročišta iznesu sve odlučne
činjenice, da se dopune nepotpuni navodi stranaka o važnim činjenicama, da se označe
ili dopune dokazna sredstva koja se odnose na navode stranaka i, uopće, da se daju sva
razjašnjenja potrebna za utvrđenje činjeničnog stanja važnog za odluku. U mjeri u kojoj
je to potrebno radi ostvarivanja toga cilja, sud će sa strankama razmotriti i pravna
pitanja spora.
Članak 461.j12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 146/166Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.j.
Ako ocijeni da je to potrebno, sud može odgoditi pripremno ročište.
U rješenju o odgodi toga ročišta sud će odmah zakazati novo pripremno ročište.
Pripremno ročište može se odgoditi samo jednom.
Članak 461.k
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.k.
U postupku u sporovima male vrijednosti, po okončanju pripremnog ročišta, sud će
rješenjem zaključiti prethodni postupak.
Ako ocijeni da je to s obzirom na okolnosti slučaja moguće, sud može na pripremnom
ročištu zaključiti prethodni postupak i na istom ročištu održati glavnu raspravu.
Članak 461.l
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.l.
U postupku u sporovima male vrijednosti ročište za glavnu raspravu sud zakazuje u
rješenju o zaključenju prethodnog postupka (članak 461.k).
Sud će na ročište pozvati stranke, svjedoke i vještake koje je odlučio pozvati na glavnu
raspravu.
Odredbe članka 286. ovoga Zakona na odgovarajući način primjenjuju se i pri
zakazivanju ročišta za glavnu raspravu.
Članak 461.m
Člankom 42. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, dodan
članak 461.m.
U postupku u sporovima male vrijednosti sud može naložiti tuženiku izvršenje određene
činidbe samo ako je ona dospjela do zaključenja prethodnog postupka.
Članak 462.
U postupku u sporovima male vrijednosti dopuštena je posebna žalba samo protiv
rješenja kojim se završava postupak.
Ostala rješenja protiv kojih je po ovom Zakonu dopuštena žalba mogu se pobijati samo
žalbom protiv odluke kojom se postupak završava.
Rješenja iz stavka 2. ovog članka ne dostavljaju se strankama, već se objavljuju na
ročištu i unose u pisani sastav odluke.
Članak 463.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 147/166U postupku u sporovima male vrijednosti zapisnik o ročištu, osim podataka iz članka
124. stavka 1. ovog zakona. sadrži:
1) izjave stranaka od bitnog značenja, a osobito one kojima se, u cijelosti ili djelomično,
priznaje tužbeni zahtjev, ili se odriče od tužbenog zahtjeva ili od žalbe, ili se preinačava
ili povlači tužba;
2) bitni sadržaj izvedenih dokaza;
3) odluke protiv kojih je dopuštena žalba i koje su objavljene na ročištu;
4) jesu li stranke bile prisutne objavi presude i, ako su bile prisutne, da su poučene uz
koje uvjete mogu podnijeti žalbu.
Člankom 43. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.) u članku 463.
riječi: »glavnoj raspravi« zamjenjuju se riječju: »ročištu«.
Članak 464.
Ako tužitelj preinači tužbeni zahtjev tako da vrijednost predmeta spora prelazi svotu od
10.000,00 kuna, postupak će se dovršiti prema odredbama ovog Zakona o redovnom
postupku.
Ako tužitelj do zaključenja glavne rasprave koja se vodi prema odredbama ovog Zakona
o redovnom postupku smanji tužbeni zahtjev tako da više ne prelazi svotu od 10.000,00
kuna, daljnji postupak provest će se prema odredbama ovog Zakona o postupku u
sporovima male vrijednosti.
Člankom 16. ZIZPP­a (NN 91/92.­ stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 1. i 2.
određene riječi su zamijenjene.
Člankom 41. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, u članku
464. brojka: »5.000,00« zamjenjuje se brojkom »10.000,00«.
Članak 465.
Ako tužitelj ne dođe na prvo ročište, a uredno je pozvan, smatrat će se da je povukao
tužbu, osim ako se tuženik na tom ročištu ne upusti u raspravljanje.
Člankom 44. ZIDZPP­a (NN 84/08 stupio na snagu 1. listopada 208.) u stavku 1. riječi:
»za glavnu raspravu« brisane su.
Ako s kojeg kasnijeg ročišta izostanu obje stranke, sud će odgoditi ročište. Ako i na
novo ročište ne dođu obje stranke, smatrat će se da je tužitelj povukao tužbu.
U postupku u sporovima male vrijednosti ne primjenjuju se odredbe ovog zakona o
mirovanju postupka.
U pozivu za ročište navest će se, između ostalog, da će se smatrati da je tužitelj povukao
tužbu ako ne dođe na prvo ročište, da se u postupku u sporovima male vrijednosti ne
primjenjuju odredbe o mirovanju postupka i da u tom postupku stranke trebaju sve
činjenice i dokaze iznijeti do zaključenja prethodnog postupka, te da se odluka može
pobijati samo zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka i zbog pogrešne
primjene materijalnog prava.
Člankom 44. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona, stavak 4.
izmijenjen.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 148/166Članak 466.
Presuda u postupku u sporovima male vrijednosti objavljuje se odmah nakon
zaključenja glavne rasprave.
Člankom 45. ZIDZPP­a (NN 84/08. – stupio na snagu 1. listopada 2008.) stavak 2.
brisan.
Pri objavi presude sud je dužan poučiti prisutne stranke o uvjetima uz koje mogu
podnijeti žalbu (članak 467.).
Članak 467.
Presuda ili rješenje kojim se završava spor u postupku u sporovima male vrijednosti
može se pobijati samo zbog bitne povrede odredaba parničnog postupka iz članka 354.
stavka 2. točke 1., 2., 4., 5., 6., 8., 9., 10. i 11. ovog Zakona i zbog pogrešne primjene
materijalnog prava.
Člankom 267. ZIDZPP­a (NN 117/03.­ stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 1.
iza brojke 2. dodane su riječi: »točke 1., 2., 4., 5., 6., 8., 9., 10. i 11«.
U postupku u povodu žalbe u sporovima male vrijednosti ne primjenjuju se odredbe
članka 370. ovog Zakona.
Protiv prvostupanjske presude odnosno rješenja iz stavka 1. ovog članka stranke mogu
podnijeti žalbu u roku od osam dana.
Rok za žalbu računa se od dana objave presude odnosno rješenja; a ako je presuda
odnosno rješenje dostavljeno stranci, rok se računa od dana dostave.
U postupku u sporovima male vrijednosti rok iz članka 328. stavka 2. i članka 339.
stavka 1. ovog Zakona jest osam dana.
O žalbi protiv presude u sporovima male vrijednosti odlučuje sudac pojedinac
drugostupanjskoga suda.
Člankom 267. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan je
novi stavak 6.
Člankom 46. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke u kojima je donesena drugostupanjska presuda prije stupanja
na snagu ovog Zakona, stavak 7. izmijenjen.
Člankom 46. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) stavak 7. brisan.
Članak 467.a
Člankom 47. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.), koji se neće
primjenjivati na postupke u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja
na snagu ovoga Zakona, dodan je članak 467.a.
U postupku u sporovima male vrijednosti dopuštena je samo revizija iz članka 382.
stavka 2. ovoga Zakona, i to samo ako je drugostupanjski sud u izreci svoje presude
odredio da je revizija protiv nje dopuštena. Drugostupanjski sud može tako odlučiti ako
ocijeni da odluka o sporu ovisi o rješenju nekog materijalnopravnog ili
postupovnopravnog pitanja važnog za osiguranje jedinstvene primjene prava i
ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
U obrazloženju presude kojom dopušta reviziju iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona
drugostupanjski će sud naznačiti zbog kojeg je pravnog pitanja dopušta i izložiti razloge12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 149/166zbog kojih smatra da je ono važno za osiguranje jedinstvene primjene zakona i
ravnopravnosti svih.
Članak 468. brisan
Člankom 42. ZIDZPP­a (SL SFRJ, 27/90 – stupio na snagu 1. srpnja 1990.) članak 468.
briše se.
Glava tridesetprva
POSTUPAK PRED IZBRANIM SUDOVIMA
Članci 468a. do 487. prestali važiti
Članci 468a. do 487. prestali su važiti 19. listopada 2001. na temelju čl. 50. Zakona o
arbitraži (Nar. novine, br. 88/01.).
Glava trideset druga
POSTUPAK PRED TRGOVAČKIM SUDOVIMA
Područje primjene
Članak 488.
U postupku pred trgovačkim sudovima primjenjivat će se odredbe ovog Zakona ako u
odredbama ove glave nije što drugo određeno.
Člankom 269. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, u članku 488. riječi: »u trgovačkim sporovima«
zamjenjuje se riječima: »pred trgovačkim sudovima«.
Članak 489.
Člankom 19. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 1. točki 1.
određene riječi su izmijenjene.
Člankom 270. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, članak 489. je izmijenjen.
Pravila o postupku pred trgovačkim sudovima primjenjuju se u sporovima iz
nadležnosti trgovačkih sudova osim u sporovima za koje je propisana posebna vrsta
postupka.
Članci 489.a, 490. i 491. brisani
Člankom 271. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, brišu se članci 489. a, 490. i 491.
Nadležnost i sastav suda
Članak 492.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 150/166U sporovima radi utvrđivanja postojanja ili nepostojanja ugovora, radi ispunjenja ili
raskida ugovora, a i u sporovima radi naknade štete zbog neispunjenja ugovora, osim
suda opće mjesne nadležnosti, mjesno je nadležan i sud mjesta gdje je prema sporazumu
stranaka tuženik dužan ispuniti ugovor.
Člankom 272. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u članku
492. riječi: »izvršenja ili raskidanja« zamjenjuju se riječima: »ispunjenja ili raskida«,
riječ: »neizvršenja« riječju: »neispunjenja«, a riječ: »izvršiti« riječju: »ispuniti«.
Članci 493. i 494. brisani
Člankom 20. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) i člankom 6.
ZIDZPP­a (NN 112/99 stupio na snagu 6. studenog 1999.), članak 494. djelomično je
izmijenjen, no člankom 273. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca
2003.), koji se primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu
ovoga Zakona podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za
ovrhu na temelju vjerodostojne isprave, brišu se članci 493. i 494.
Pripremanje glavne rasprave
Članak 495.
Člankom 274. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 495.
izmijenjen.
U hitnim slučajevima ročište se može zakazati telefonom, brzojavom, elektroničkim
putem u skladu s posebnim zakonom ili na drugi odgovarajući način. O tome će se
sastaviti službena bilješka, ako o zakazivanju ročišta, s obzirom na to kako je obavljeno,
nema drugog pisanog dokaza.
Člankom 47. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), u članku 495.
iza riječi: »brzojavom« dodaju se riječi: »elektroničkim putem u skladu s posebnim
zakonom«.
Članak 495.a
Člankom 48. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupio na snagu 1. listopada 2008.), koji se ne
primjenjuje na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovog Zakona, dodaje se
članak 495.a.
Ako prvostupanjski sud u slučaju iz članka 40. stavka 4. ovoga Zakona ne utvrdi
vrijednost predmeta spora na način određen u toj odredbi najkasnije do zaključenja
glavne rasprave, smatrat će se da je vrijednost predmeta spora 100.000,00 kuna.
Članci 496. i 496.a brisani
Člankom 275. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, brišu se članci 496. i 496.a.
Pravni lijekovi
Članak 497. prestao važiti
Člankom 21. ZIZPP­a (NN 91/92 stupio na snagu 8. siječnja 1993.) i člankom 276.
ZIDZPP­a (NN 217/03. stupio na snagu 1. prosinca 2003.) članak 497. djelomično je
izmijenjen, no odlukom USRH, br. U­1­1569/04 i dr. (NN, br. 2/07. i 96/08) ukinute su
odredbe članka 497. koje su prestale važiti 1. listopada 2008.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 151/166Članak 497.a
Člankom 48. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan članak
497.a.
Revizija iz članka 382. stavka 1. točke 1. ovoga Zakona u postupku pred trgovačkim
sudovima nije dopuštena ako vrijednost predmeta spora pobijanog dijela pravomoćne
drugostupanjske presude ne prelazi 500.000,00 kuna.
Članak 497.b
Člankom 48. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupio na snagu 2. lipnja 2011.) dodan članak
497.b koji se primjenjuje na postupke u kojima na dan stupanja na snagu ovoga Zakona
nije donesena prvostupanjska presuda.
U postupku pred trgovačkim sudovima prvostupanjska se odluka u povodu žalbe može
ukinuti i predmet vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje najviše jedanput.
Ako drugostupanjski sud nađe da bi prvostupanjsku presudu trebalo ukinuti i nakon što
je ona bila već jedanput ukinuta u povodu žalbe i predmet vraćen prvostupanjskom sudu
na ponovno suđenje, drugostupanjski će sud sam provesti postupak uz odgovarajuću
primjenu odredaba o postupku pred prvostupanjskim sudom radi otklanjanja
nedostataka zbog koji bi prvostupanjsku odluku trebalo ponovno ukinuti i predmet
vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka odredbe članka 373.a do 373.c ovoga Zakona
primjenjuju se na odgovarajući način.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka revizija iz članka 382. stavka 1. ovoga Zakona je
uvijek dopuštena.
Ostale odredbe
Članak 498.
Ako obje stranke sporazumno predlože da se ročište odgodi da bi pokušale nagodbu,
sud će uvažiti taj prijedlog i odmah obavijestiti stranke o danu i satu kad će se održati
novo ročište.
Članak 499.
U postupku pred trgovačkim sudovima sud može strankama naložiti da jedna drugoj
izravno upućuju pismena preporučeno poštom s povratnicom ili na drugi način koji
omogućava nesumnjiv dokaz o obavljenoj predaji. Takvo je upućivanje podnesaka po
učincima izjednačeno sa sudskom dostavom pismena.
Člankom 277. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) dodan novi
stavak 1.
U postupku pred trgovačkim sudovima neće se primjenjivati odredbe ovog Zakona o
mirovanju postupka.
Člankom 277. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.) u stavku 2.
riječi: »u trgovačkim sporovima« zamjenjuju se riječima: »pred trgovačkim sudovima«.
Ako s pripremnog ročišta ili prvog ročišta za glavnu raspravu ili s nekoga kasnijeg
ročišta izostanu obje stranke, sud će ročište odgoditi, a ako ni na novo ročište ne dođu
obje stranke, smatrat će se da je tužitelj povukao tužbu.
Članak 500.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 152/166U postupku pred trgovačkim sudovima važe ovi rokovi:
1) rok od trideset dana za podnošenje prijedloga za povrat u prijašnje stanje iz članka
118. stavka 4. ovog Zakona;
2) rok od osam dana za žalbu protiv presude odnosno rješenja, a rok od tri dana za
podnošenje odgovora na žalbu,
3) rok od osam dana za ispunjenje činidbe, a za činidbe koje se ne sastoje u novčanom
davanju sud može odrediti duži rok.
Člankom 278. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, u članku 500. u uvodnoj rečenici riječi: »u trgovačkim
sporovima« zamjenjuju se riječima: »pred trgovačkim sudovima«. U točki 3. riječi:
»izvršenje« zamjenjuje se riječju: »ispunjavanje«.
Članak 501.
U postupku pred trgovačkim sudovima stranke ne mogu izvan ročišta davati izjave
usmeno na zapisnik kod suda.
Isprava na temelju koje se izdaje platni nalog prema čl. 446. ovog Zakona ne mora biti
priložena u izvorniku ili u ovjerenom prijepisu. Dovoljno je ako je prijepis takve isprave
ovjerilo ovlašteno tijelo pravne osobe.
Člankom 279. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, u članku 501. riječi: »u trgovačkim sporovima«
zamjenjuju se riječima: »pred trgovačkim sudovima«, a stavak 3. briše se.
Članak 502.
U postupku pred trgovačkim sudovima sporovi male vrijednosti jesu sporovi u kojima
se tužbeni zahtjev odnosi na potraživanje u novcu koje ne prelazi svotu od 50.000,00
kuna.
Člankom 7. ZIDZPP­a (NN 112/99. stupio na snagu 6. studenog 1999.) u stavku 1.
riječi: »500.000 hrvatskih dinara« zamijenjene riječima: »200.000,00 kuna«.
Člankom 22. ZIZPP­a (NN 91/92. stupio na snagu 8. siječnja 1993.) u stavku 1. riječi:
»45.000 dinara« zamijenjene su riječima: »500.000 hrvatskih dinara«.
Sporovima male vrijednosti smatraju se i sporovi u kojima se tužbeni zahtjev ne odnosi
na potraživanje u novcu, a tužitelj je u tužbi naveo da pristaje da umjesto udovoljenju
određenom zahtjevu primi određeni novčani iznos koji ne prelazi svotu iz stavka 1.
ovog članka (članak 40. stavak 1.).
Sporovima male vrijednosti smatraju se i sporovi u kojima predmet tužbenog zahtjeva
nije novčana svota, već predaja pokretne stvari čija vrijednost, koju je tužitelj u tužbi
naveo, ne prelazi svotu iz stavka 1. ovog članka (čl. 40. st. 2).
Člankom 280. ZIDZPP­a (NN 117/03 – stupio na snagu 1. prosinca 2003.), koji se
primjenjuje samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na
temelju vjerodostojne isprave, u članku 502. stavku 1. riječi: »u trgovačkim sporovima«12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 153/166zamijenjene su riječima: »pred trgovačkim sudovima«, a brojka »200.000,00«
zamijenjena brojkom »50.000,00«. Stavak 4. je brisan.
Glava tridesetdruga – a
TUŽBA ZA ZAŠTITU KOLEKTIVNIH INTERESA I PRAVA
Člankom 49. ZIDZPP­a (NN 57/11 – stupa na snagu na dan prijama Republike
Hrvatske u Europsku uniju) dodana je glava trideset druga –a i članci 502.a, 502.b,
502.c, 502.d, 502.e, 502.f, 502.g i 502.h koji glase:
Članak 502.a
Udruge, tijela, ustanove ili druge organizacije koje su osnovane u skladu sa zakonom,
koje se u sklopu svoje registrirane ili propisom određene djelatnosti bave zaštitom
zakonom utvrđenih kolektivnih interesa i prava građana, mogu, kad je takvo ovlaštenje
posebnim zakonom izrijekom predviđeno i uz uvjete predviđene tim zakonom, podnijeti
tužbu (tužba za zaštitu kolektivnih interesa i prava) protiv fizičke ili pravne osobe koja
obavljanjem određene djelatnosti ili općenito radom, postupanjem, uključujući i
propuštanjem, teže povređuje ili ozbiljno ugrožava takve kolektivne interese i prava.
Interesi iz stavka 1. ovoga članka mogu biti interesi koji se tiču čovjekova okoliša i
životne sredine, zatim moralni, etnički, potrošački, antidiskriminacijski i drugi interesi,
koji su zakonski zajamčeni i koji moraju biti teže povrijeđeni ili ozbiljno ugroženi
djelatnošću, odnosno općenito postupanjem osobe protiv koje se tužba podnosi.
Ako u ovoj glavi ne postoje posebne odredbe, u parnicama u povodu tužbe iz stavka 1.
ovoga članka primjenjivat će se ostale odredbe ovoga Zakona.
Odredbe ove glave, odnosno ovoga Zakona neće se primjenjivati u slučajevima za koje
je posebnim zakonom za postupak u povodu tužbe iz stavka 1. ovoga članka predviđeno
nešto drugo.
Članak 502.b
Podnositelj tužbe iz članka 502.a stavka 1. ovoga Zakona može, ako posebnim zakonom
nije drukčije propisano, zatražiti:
1. da se utvrdi da su određenim postupanjem, uključujući i propuštanjem tuženika,
povrijeđeni ili ugroženi zakonom zaštićeni kolektivni interesi i prava osoba koje je
tužitelj ovlašten štititi,
2. da se zabrani poduzimanje radnji kojima se povređuju ili ugrožavaju interesi ili prava
osoba koje je tužitelj ovlašten štititi, uključujući i korištenje određenih ugovornih
odredaba ili poslovne prakse,
3. da se tuženiku naloži poduzimanje radnji radi otklanjanja nastupjelih ili mogućih
općih štetnih posljedica nedopuštenih postupanja tuženika, uključujući i uspostavu
prijašnjeg stanja ili stanja koje će po mogućnosti najviše odgovarati tom stanju ili stanju
u kojemu moguća povreda zaštićenih kolektivnih interesa ili prava ne bi mogla
nastupiti,
4. da se presuda kojom će biti prihvaćen koji od zahtjeva iz prethodnih točaka ovoga
stavka objavi na trošak tuženika u medijima.
Postupanja tuženika iz točke 1. stavka 1. ovoga članka kojima mogu biti povrijeđeni ili
ugroženi interesi i prava osoba koje je tužitelj ovlašten štititi mogu biti i donošenje
određenih pravila o uvjetima i načinu obavljanja djelatnosti tuženika ili odgovarajuća12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 154/166njegova praksa, izgradnja određenih objekata, propuštanje ugradnje propisanih zaštitnih
ili drugih uređaja, imisije itd.
Članak 502.c
Fizičke i pravne osobe mogu se u posebnim parnicama za naknadu štete pozvati na
pravno utvrđenje iz presude kojom će biti prihvaćeni zahtjevi iz tužbe iz članka 502.a
stavka 1. ovoga Zakona da su određenim postupanjem, uključujući i propuštanjem
tuženika, povrijeđeni ili ugroženi zakonom zaštićeni kolektivni interesi i prava osoba
koje je tužitelj ovlašten štititi. U tom će slučaju sud biti vezan za ta utvrđenja u parnici u
kojoj će se ta osoba na njih pozvati.
Članak 502.d
U postupku koji je pokrenut određenom tužbom iz članka 502.a stavka 1. ovoga Zakona
mogu se kao umješači s položajem jedinstvenog suparničara (članak 209.) na strani
tužitelja, ako se on s time suglasi, umiješati i drugi ovlašteni podnositelji takve tužbe. U
taj se postupak mogu umiješati kao umješači iz članka 206. ovoga Zakona i fizičke i
pravne osobe radi zaštite čijih je kolektivnih interesa tužba iz članka 502.a stavka 1.
ovoga Zakona podnesena.
Članak 502.e
O tužbi iz članka 502.a stavka 1. ovoga Zakona prema odredbama ove glave u prvom
stupnju odlučuje sud opće mjesno nadležan za tuženika ili mjesta na kojem je počinjena
radnja kojom se povređuju kolektivni interesi ili prava radi zaštite kojih je ta tužba
podnesena, ako posebnim propisom nije drugačije određeno.
Članak 502.f
U presudi kojom prihvaća zahtjeve iz tužbe iz članka 502.a stavka 1. ovoga Zakona sud
može odlučiti da žalba ne zadržava ovrhu ili odrediti kraći rok od propisanog za
ispunjenje činidbi koje su naložene tuženiku.
Članak 502.g
Prije pokretanja ili tijekom postupka pokrenutog tužbom iz članka 502.a stavka 1.
ovoga Zakona sud može, na prijedlog tužitelja, odrediti privremene mjere predviđene
Ovršnim zakonom, ako tužitelj učini vjerojatnim:
1. da je tuženik postupao na način kojim je povrijedio ili ozbiljno ugrozio kolektivne
interese ili prava zaštita kojih se tužbom traži te
2. da je određivanje mjere potrebno radi otklanjanja opasnosti nastupanja
nenadoknadive štete ili sprječavanja nasilja.
Privremenom mjerom iz stavka 1. ovoga članka može se zatražiti od suda da
privremeno utvrdi pravila po kojima će tuženik u obavljanju svoje djelatnosti postupati,
u skladu sa zatraženom izmjenom, odnosno dopunom njegovih pravila ili prakse.
Članak 502.h
Fizička ili pravna osoba koja obavlja određenu djelatnost u vezi s kojom ovlaštenici na
podnošenje tužbe iz članka 502.a stavka 1. ovoga Zakona iznose tvrdnje da se njome
povređuju ili ugrožavaju kolektivni interesi ili prava osoba koje je taj podnositelj
ovlašten štititi takvom tužbom, ovlaštena je podnijeti tužbu kojom će zatražiti da se
utvrdi da određenim postupanjem, uključujući i propuštanjima ne povređuje odnosno da
ne ugrožava te kolektivne interese ili prava, odnosno da ih ne povređuje ili ugrožava na
nedopušteni način. Tužitelj u toj parnici može zatražiti da se ovlašteniku na podnošenje12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 155/166tužbe iz članka 502.a stavka 1. ovoga Zakona zabrani određeno ponašanje, osobito
određeno istupanje u javnosti, naknadu štete te objavu presude, na trošak tuženika, u
sredstvima javnog priopćavanja.
Tužbom iz stavka 1. ovoga članka tužitelj može obuhvatiti kao tuženike i osobe koje su
ovlaštene zastupati ovlaštenika za podnošenje tužbe iz članka 502.a stavka 1. ovoga
Zakona ili su članovi njegovih tijela, ali i možebitne njegove članove koji u njegovo
ime istupaju u javnosti.
Tužitelj iz stavka 1. ovoga članka može zahtjeve iz stavka 1. i 2. ovoga članka istaknuti
i protutužbom u parnici pokrenutoj protiv njega tužbom iz članka 502.a stavka 1. ovoga
Zakona.
Tužitelj iz stavka 1. ovoga članka može zatražiti da se podnositelj tužbe iz članka 502.a
stavka 1. ovoga Zakona i osobe koje su ga ovlaštene zastupati osude na naknadu
posebne štete visinu koje će sud utvrditi po slobodnoj ocjeni (članak 223.) ako se
pokaže da je tužba iz članka 502.a stavka 1. ovoga Zakona bila očito neosnovana i da su
vođenjem parnice u povodu te tužbe, a osobito njezinim praćenjem u sredstvima javnog
priopćavanja teže povrijeđeni ugled i poslovni interesi toga tužitelja.
Dio četvrti
Glava trideset treća
Dio četvrti – Glava trideset treća te članci 503. do 507. brisani su člankom 56. Zakona
o preuzimanju Zakona o parničnom postupku (NN 53/91 – stupio na snagu 8. listopada
1991.).
Dio četvrti – a
EUROPSKI PARNIČNI POSTUPCI
Glava trideset treća
POSEBNE ODREDBE O OSTVARIVANJU PRAVOSUDNE SURADNJE
U EUROPSKOJ UNIJI
Člankom 49. ZIDZPP­a (NN 84/08 – stupa na snagu danom pristupanja Republike
Hrvatske Europskoj uniji) dodaje se Dio četvrti – a i Glava trideset treća, članak 507.a i
naslov iznad njega, članak 507.b, 507.c, 507.ć, 507.č, 507.d. i naslov iznad njega,
članak 507.e, 507.f, 507.g, 507.h, 507. i i naslov iznad njega, članak 507.j, 507.k, 507.l,
507.lj, 507.m, 507.n, 507.nj, 507.o i naslov iznad njega, članak 507.p, 507.r, 507.s,
507.š, 507.t, 507.u, 507.v, 507.z i 507.ž koji glase:
Posebne odredbe o dostavi prema Uredbi (EU) br. 1393/2007 Europskoga
parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi sudskih i izvansudskih
isprava u građanskim i trgovačkim predmetima u državama članicama
(»dostava isprava«) i o ukidanju Uredbe vijeća (EZ) Vijeća br. 1348/2000 (u
daljnjem tekstu: Uredba br. 1393/2007.)
Članak 507.a
U smislu ovoga odjeljka:
1. izraz »otpremno mjesto« znači službene osobe, tijela ili druge osobe koje su
ovlaštene za otpremu sudskih ili izvansudskih pismena koje treba dostaviti u drugoj
državi članici,12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 156/1662. izraz »prijamno mjesto« znači službenu osobu, tijelo ili druge osobe koje su nadležne
za preuzimanje sudskih ili izvansudskih pismena iz neke druge države članice (članak 2.
Uredbe br. 1393/2007.).
Članak 507.b
Dostava pismena prema odredbi članka 13. stavka 1. Uredbe br. 1393/2007. koju treba
obaviti u Republici Hrvatskoj dopuštena je samo ako je adresat kojemu se treba obaviti
državljanin države članice otpreme pismena.
Članak 507.c
Dostava pismena prema odredbi članka 14. Uredbe br. 1393/2007. dokazuje se
povratnicom ili jednakovrijednom ispravom.
Ispravu koju prijamno mjesto u Republici Hrvatskoj treba dostaviti ili predati radi
dostave u smislu odredbe članka 7. stavka 1. Uredbe br. 1393/2007. može se dostaviti i
preporučenom pošiljkom s povratnicom.
Članak 507.ć
Za dostavu u inozemstvo kao hrvatska otpremna mjesta u smislu odredbe članka 2.
stavka 1. Uredbe br. 1393/2007. nadležni su:
1. za sudska pismena sud koji treba obaviti dostavu,
2. za izvansudske isprave općinski sud na čijem području ima prebivalište ili uobičajeno
boravište, odnosno sjedište osoba kojoj treba dostaviti pismeno,
3. za pismena koja su potvrdili ili izdali javni bilježnici općinski sud na čijem području
je njihovo sjedište.
Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može za obavljanje poslova iz stavka 1.
točke 2. i 3. ovoga članka ovlastiti samo jedan ili samo neki od općinskih sudova s
područja jednog ili više županijskih sudova.
Za dostavu u Republici Hrvatskoj, hrvatsko prijamno mjesto u smislu odredbe članka 2.
stavka 2. Uredbe br. 1393/2007. je općinski sud na čijem području se pismena trebaju
dostaviti.
Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može za obavljanje poslova iz stavka 3.
ovoga članka ovlastiti samo jedan ili samo neki od općinskih sudova s područja jednog
ili više županijskih sudova.
Središnje mjesto u Republici Hrvatskoj u smislu odredaba članka 3. Uredbe br.
1393/2007. je ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.
Članak 507.č
U Republici Hrvatskoj nije dopuštena dostava u smislu odredbe članka 15. stavka 1.
Uredbe br. 1393/2007.
Izvođenje dokaza prema Uredbi (EZ) br. 1206/2001 Vijeća od 28. svibnja
2001. o suradnji između sudova država članica u području izvođenja dokaza
u građanskim i trgovačkim predmetima (u daljnjem tekstu: Uredba
1206/2001.)
Članak 507.d12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 157/166Kad se izvođenje dokaza treba obaviti prema Uredbi br. 1206/2001, sud može:
1. zatražiti izvođenje dokaza neposredno od nadležnog suda u drugoj državi članici ili
2. u skladu s pretpostavkama iz članka 17. Uredbe br. 1206/2001 zatražiti neposredno
izvođenje dokaza u drugoj državi članici.
Članak 507.e
Sudac pojedinac ili ovlašteni član vijeća hrvatskoga suda koji zahtijeva izvođenje
dokaza može, u slučajevima na koje se primjenjuje Uredba br. 1206/2001. i u skladu s
tom Uredbom, biti nazočan i sudjelovati u izvođenju dokaza putem zamoljenoga
stranog suda. Stranke, njihovi zastupnici kao i vještaci mogu pri tome sudjelovati u
opsegu u kojem bi u postupku pred hrvatskim sudom mogli sudjelovati u izvođenju
dokaza.
Sudac pojedinac ili ovlašteni član vijeća hrvatskoga suda te vještaci koje je hrvatski sud
na to ovlastio mogu neposredno izvoditi dokaze u inozemstvu prema odredbi članka 17.
stavka 2. Uredbe br. 1206/2001.
Članak 507.f
Za izvođenje dokaza u Republici Hrvatskoj kao zamoljeni sud u smislu odredbe članka
2. stavka 1. Uredbe br. 1206/2001 nadležan je općinski sud na čijem se području
procesna radnja treba provesti.
Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može za obavljanje izvođenja dokaza u
smislu odredbe stavka 1. ovoga članka ovlastiti samo jedan ili samo neke od općinskih
sudova s područja jednog ili više županijskih sudova.
Članak 507.g
Zamolnice iz inozemstva za izvođenje dokaza kao i obavijesti prema Uredbi br.
1206/2001 moraju biti sastavljene na hrvatskom jeziku ili uz njih mora biti priložen
prijevod na hrvatski jezik.
Članak 507.h
Središnje mjesto u Republici Hrvatskoj u smislu odredbe članka 3. Uredbe 1206/2001.
je Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa.
Posebne odredbe o postupku u povodu europskog postupka za izdavanje platnoga
naloga prema Uredbi (EZ) br. 1896/2006. Europskoga parlamenta i Vijeća od 12.
prosinca 2006. o uvođenju Europskog postupka za izdavanje platnoga naloga (Sl. L. EU
br. L 399) (u daljnjem tekstu: Uredba br. 1896/2006.)
Članak 507.i
Za odlučivanje o zahtjevima za izdavanje i preispitivanje, kao i za davanje potvrde o
ovršnosti europskoga platnog naloga prema Uredbi br. 1896/2006. isključivo je
nadležan Trgovački sud u Zagrebu.
Članak 507.j
Zahtjev za izdavanje europskog platnog naloga i prigovor protiv toga naloga moraju biti
dostavljeni samo u strojno čitljivom obliku, ako sud bude smatrao da je to prikladno za
strojnu obradu tih akata.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa uredit će posebnim pravilnikom način
podnošenja zahtjeva za izdavanje europskoga platnog naloga odnosno prigovora protiv12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 158/166tog naloga, u kojem pravilniku će se utvrditi i početak njegove primjene.
Članak 507.k
Ako europski platni nalog treba dostaviti u Republici Hrvatskoj, dostava će se obaviti
po odredbama ovog Zakona o dostavi po službenoj dužnosti.
Ako europski platni nalog treba dostaviti u nekoj drugoj državi članici Europske unije,
dostava će se obaviti prema odredbama Uredbe br. 1393/2007. uz odgovarajuću
primjenu odredaba članka 503. do 503.d ovoga Zakona.
Članak 507.l
Ako tuženik podnese prigovor protiv europskoga platnog naloga u smislu odredbe
članka 16. Uredbe br. 1896/2006, daljnji postupak će se provesti po odredbama ovoga
Zakona o postupku u povodu prigovora protiv platnoga naloga (članak 445.a, 451. do
456.), uz uvažavanje odredaba članka 17. Uredbe br. 1896/2006.
Članak 507.lj
O zahtjevu za preispitivanje europskoga platnog naloga prema članku 20. stavku 1. ili 2.
Uredbe br. 1896/2006. odlučuje se rješenjem, protiv kojeg nije dopuštena žalba.
Tuženik je dužan učiniti vjerojatnim činjenice na kojima temelji svoj prijedlog da se
ukine europski platni nalog.
Ako sud utvrdi da je europski platni nalog ništetan, obustavit će postupak prema Uredbi
br. 1896/2006, dok će se daljnji postupak provesti prema odredbama ovoga Zakona.
Nije dopušteno tražiti povrat u prijašnje stanje prema odredbama ovoga Zakona (članak
117. do 122.a) zbog propuštanja roka iz članka 16. stavka 2. Uredbe br. 1896/2006.
Članak 507.m
Ovršni europski platni nalog (članak 18. i 19. Uredbe br. 1896/2006.) koji je izdao sud u
Republici Hrvatskoj ovršna je isprava na temelju koje se u Republici Hrvatskoj ovrha
može tražiti kao na temelju ovršne odluke hrvatskoga suda.
Ako je, prema odredbi članka 21. stavka 2. točke b) Uredbe br. 1896/2006, vjerovnik
dužan priložiti prijevod europskoga platnoga naloga, taj prijevod treba biti na
hrvatskom jeziku i ovjeren od osobe koja je za to ovlaštena u jednoj od država članica.
Članak 507.n
Ako se zatraži preispitivanje europskoga platnog naloga koji je izdan u Republici
Hrvatskoj prema odredbama članka 20. Uredbe br. 1896/2006. i članka 506.d ovoga
Zakona, sud koji odlučuje o tom zahtjevu može odgoditi ovrhu uz odgovarajuću
primjenu odredaba Ovršnoga zakona (»Narodne novine« br. 57/96., 29/99., 42/00. –
Odluka USRH, 173/03., 194/03. – Isp. 151/04., 88/05. i 121/05.) o odgodi ovrhe na
prijedlog ovršenika (članak 61. Ovršnog zakona).
Žalba protiv rješenja o ovrsi zbog razloga koji se tiču tražbine utvrđene u europskom
platnom nalogu dopuštena je samo ako su ti razlozi nastali nakon dostave toga naloga i
ako se više nisu mogli iznijeti u prigovoru prema članku 16. Uredbe br. 1896/2006.
Članak 507.nj
O zahtjevima za uskratu ovrhe prema odredbi članka 22. stavka 1. Uredbe br.
1896/2006. odlučuje rješenjem općinski sud kao ovršni sud. Mjesna nadležnost suda
utvrđuje se prema pravilima o mjesnoj nadležnosti suda u ovršnom postupku.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 159/166O obustavi ovrhe i o ukidanju provedenih ovršnih radnji u slučajevima iz stavka 1.
ovoga članka sud odlučuje uz odgovarajuću primjenu odredaba o ovršnom postupku.
O odgodi ili ograničenju ovrhe prema odredbama članka 23. Uredbe br. 1896/2006. sud
iz stavka 1. ovoga članka odlučuje rješenjem protiv kojega posebna žalba nije
dopuštena. Rješenje ostaje na snazi do okončanja postupaka koje je stranka pokrenula u
smislu odredaba članka 23. Uredbe, odnosno do drukčije odluke suda donesene u
povodu prijedloga bilo koje od stranaka.
Europski postupak za sporove male vrijednosti prema Uredbi (EZ) br.
861/2007. Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju
europskog postupka za sporove male vrijednosti (u daljnjem tekstu: Uredba
br. 861/2007.)
Članak 507.o
Obrasci prema Uredbi br. 861/2007. i drugi zahtjevi ili očitovanja mogu biti podneseni
kao podnesci, telefaksom ili elektroničkim putem.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa uredit će posebnim pravilnikom način
podnošenja akata iz stavka 1. ovoga članka telefaksom ili elektroničkim putem, u kojem
će se pravilniku odrediti i početak njegove primjene.
U slučajevima iz članka 4. stavka 3. Uredbe br. 861/2007, na postupak koji će se
provesti u povodu tužbe neće se primjenjivati odredbe te Uredbe.
Članak 507.p
Rok za očitovanje o uskrati primitka prema članku 6. stavku 3. Uredbe br. 861/2007. je
osam dana. Rok se ne može produžiti i počinje teći od dana dostave podneska. Primatelj
će se poučiti o posljedicama propuštanja roka.
Članak 507.r
Protutužba koja nije podnesena u skladu s odredbama Uredbe br. 861/2007. odbacit će
se, osim u slučaju iz članka 5. stavka 7. reč. 1. te Uredbe.
U slučaju iz članka 5. stavka 7. reč. 1. Uredbe br. 861/2007. na postupak u povodu tužbe
i protutužbe neće se primijeniti odredbe te Uredbe. Postupak će se nastaviti prema
odredbama ovoga Zakona prema stanju u kojem se nalazi u vrijeme podnošenja
protutužbe.
Članak 507.s
Presuda se ne objavljuje.
Objava presude se nadomještava dostavom.
Protiv presude dopuštena je žalba prema odredbama ovoga Zakona o žalbi u sporovima
male vrijednosti (članak 467.).
Članak 507.š
Ako tuženik učini vjerojatnim postojanje pretpostavki za preispitivanje presude
donesene u europskom postupku male vrijednosti predviđenih odredbama članka 18.
stavka 1. Uredbe br. 861/2007., sud će rješenjem utvrditi ništetnost te presude i vratiti
postupak u stanje u kojem se nalazio prije donošenja presude.
Članak 507.t12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 160/166Žalba protiv presude donesene u Republici Hrvatskoj u europskom postupku male
vrijednosti ne odgađa ovrhu.
O zahtjevima za ograničenje ovrhe prema članku 15. stavku 2. u vezi sa člankom 23.
Uredbe br. 861/2007. odlučuje sud koji je odredio ovrhu, a nakon početka provedbe
ovrhe, sud koji je provodi.
Članak 507.u
Potvrdu iz članka 20. stavka 2. Uredbe br. 861/2007. izdaje sud koji je donio presudu.
Prije izdavanja potvrde treba saslušati protivnu stranku.
Ako zahtjev za izdavanje potvrde treba odbaciti, primijenit će se na odgovarajući način
propisi o pobijanju potvrde o ovršnosti.
Članak 507.v
Ovrha na temelju ovršne isprave koja potječe iz europskog postupka male vrijednosti
provedenog u nekoj drugoj državi članici Europske unije može se odrediti i provesti
iako ta isprava nema potvrdu o ovršnosti.
Članak 507.z
Ako je vjerovnik prema članku 21. stavku 2. točki b) Uredbe br. 861/2007. dužan
priložiti prijevod, taj prijevod mora biti na hrvatskom jeziku, potvrđen od strane osobe
koja je za to ovlaštena u jednoj od država članica Europske unije.
Članak 507.ž
O zahtjevima prema članku 22. Uredbe br. 861/2007. odlučuje rješenjem općinski sud
kao ovršni sud. Mjesna nadležnost suda utvrđuje se prema pravilima o mjesnoj
nadležnosti suda u ovršnom postupku.
O obustavi ovrhe i ukidanju provedenih ovršnih radnji u slučajevima iz stavka 1. ovoga
članka, sud odlučuje uz odgovarajuću primjenu odredaba ovršnog postupka.
O odgodi ili ograničenju ovrhe prema odredbama članka 23. Uredbe br. 861/2007. sud
odlučuje rješenjem protiv kojega posebna žalba nije dopuštena. Rješenje ostaje na snazi
do okončanja postupaka koje je stranka pokrenula u smislu odredaba članka 23. Uredbe
br. 861/2007, odnosno do drukčije odluke suda donesene u povodu prijedloga bilo koje
od stranaka.
Dio peti
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 508.
Ako je prije stupanja na snagu ovog Zakona donesena prvostupanjska presuda ili
rješenje kojim se postupak pred prvostupanjskim sudom završava, daljnji postupak
provest će se prema dosadašnjim propisima.
Ako nakon stupanja na snagu ovog Zakona bude ukinuta prvostupanjska odluka iz
stavka 1. ovog članka, daljnji postupak provest će se prema ovom Zakonu.
O zahtjevu za zaštitu zakonitosti koji je do dana stupanja na snagu ovog Zakona
podignut pred nadležnim sudom prema dosadašnjim propisima rješavat će se prema tim
propisima.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 161/166Članak 509.
Na dan stupanja na snagu ovog Zakona prestaju važiti:
1) Zakon o parničnom postupku (»Službeni list FNRJ«, br. 4/57. i 52/61. i »Službeni list
SFRJ«, br. 12/65., 1/71., 23/72. i 6/74.);
2) Zakon o rješavanju sporova i međusobnih poslovnih odnosa organizacija udruženog
rada pred stalnim izbranim sudovima (»Službeni list SFRJ«, br. 22/73.);
3) Odredbe čl. 40. do 45. Zakona o Saveznom sudu (»Službeni list SFRJ«, br. 21/74.).
Odredbe Zakona o parničnom postupku o stvarnoj nadležnosti i o postupku u bračnim
sporovima i sporovima o utvrđivanju i osporavanju očinstva važe, prema čl. 154. i 15.
stavku 2. Ustavnog zakona o provođenju Ustava SFRJ, do dana određenog republičkim
zakonom.
Članak 510.
Do donošenja ovog zakona o izvršnom postupku, u pogledu nadležnosti suda za
odlučivanje o zahtjevu za zaštitu zakonitosti nadležnost javnog tužitelja protiv
pravomoćnih odluka sudova donesenih u izvršnom postupku, uvjeta za podnošeje
zahtjeva i postupka na odgovarajući će se način primjenjivati odredbe ovog Zakona (čl.
401. do 415.).
Članak 511.
Odredbe članka 468. ovog Zakona primjenjivat će se od dana određenog republičkim
zakonom.
Članak 512.
Ovaj Zakon stupa na snagu 1. srpnja 1977.
Iz Zakona o preuzimanju
ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU
(»Narodne novine«, br. 53. od 8. listopada 1991.)
Članak 1.
Ovim Zakonom preuzima se Zakon o parničnom postupku (»Službeni list SFRJ«, br.
4/77., 36/77., 36/80., 69/82., 58/84., 74/87., 57/89., 20/90., 27/90. i 35/91.) kao zakon
Republike Hrvatske.
Članak 2.
Zakon iz članka 1. ovoga zakona primjenjuje se u Republici Hrvatskoj ukoliko su
njegove odredbe u suglasnosti s Ustavom i zakonima Republike Hrvatske odnosno ako
odredbama ovoga zakona nije drukčije određeno.
Članak 58.
Savezni propisi donijeti za izvršavanje zakona iz članka 1. ovoga zakona ostaju na snazi
i primjenjuju se kao republički dok se republičkim propisima drukčije ne odredi.
Članak 59.
Ovlasti saveznih organa za izvršavanje i primjenu zakona iz članka 1. ovoga zakona
postaju ovlasti republičkih organa.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 162/166Članak 60.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona postupci koji nisu dovršeni po odredbama Zakona o
parničnom postupku (»Službeni list SFRJ« br. 4/77., 36/77., 36/80., 69/82.,
58/84.,74/87., 57/89., 20/90., 27/90. i 35/91.) dovršit će se po odredbama ovog Zakona.
Članak 61.
Ovaj Zakon stupa na snagu danom objave u »Narodnim novinama«.
Iz Zakona o izmjenama
ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU
(»Narodne novine«, br. 91. od 31. prosinca 1992.)
Članak 23.
U cijelom tekstu Zakona, riječi: »javni tužioc« i »javni tužilac« zamjenjuju se riječima:
»javni tužitelj«, riječi: »javno tužilaštvo« zamjenjuju se riječima: »javno tužiteljstvo«,
riječi: »javni pravobranilac« zamjenjuju se riječima: »javni pravobranitelj«, riječi:
»javno pravobranilaštvo« zamjenjuju se riječima: »javno pravobraniteljstvo«, riječ:
»stepen« zamjenjuje se riječju: »stupanj«, riječ: »tok« zamjenjuje se riječju: »tijek« i
riječ: »organ« zamjenjuje se riječju: »tijelo«, sve u odgovarajućim padežima.
Članak 24.
Ako je prije stupanja na snagu ovoga Zakona donesena prvostupanjska presuda ili
rješenje kojim je postupak pred prvostupanjskim sudom dovršen, daljnji postupak
provest će se po pravilima parničnog postupka koji su vrijedila do dana stupanja na
snagu ovoga Zakona.
Ako se nakon stupanja na snagu ovoga Zakona ukine prvostupanjska odluka iz stavka 1.
ovoga članka, daljnji postupak provest će se po ovom Zakonu.
O reviziji izjavljenoj protiv pravomoćne odluke drugostupanjskog suda u postupku koji
je pokrenut prije stupanja na snagu ovoga Zakona rješavat će se po pravilima parničnog
postupka koja su vrijedila do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 25.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Iz Zakona o izmjenama i dopunama
ZAKON O PARNIČNOM POSTUPKU
(»Narodne novine«, br. 112 od 29. listopada 1999.)
Članak 9.
U cijelom tekstu Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91. i 91/92.)
riječ: »privredni« zamjenjuje se riječju: »trgovački« u odgovarajućem padežu.
Članak 10.
Ako je prije stupanja na snagu ovoga Zakona donesena prvostupanjska presuda ili
rješenje kojim je postupak pred prvostupanjskim sudom dovršen, daljnji postupak
provest će se po pravilima parničnog postupka koja su važila do dana stupanja na snagu
ovoga Zakona.
Ako nakon stupanja na snagu ovoga Zakona ukine prvostupanjska odluka iz stavka 1.
ovoga članka, daljnji postupak provest će se po ovom Zakonu.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 163/166O reviziji izjavljenoj protiv pravomoćne odluke drugostupanjskog suda donesene prije
stupanja na snagu ovoga Zakona, rješavat će se po pravilima parničnog postupka koja
su važila do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 11.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Iz Zakona o izmjenama i dopunama
ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU
(»Narodne novine«, br. 117 od 23. srpnja 2003.)
Članak 281.
U cijelom tekstu Zakona, riječ: »član« zamjenjuje se riječju: »članak«, riječ: »krivično«
zamjenjuje se riječju: »kazneno«, riječ: »porodično« zamjenjuje se riječju: »obiteljsko«,
riječ: »takse« zamjenjuje se riječju: »pristojbe«, sve u odgovarajućem padežu.
Članak 282.
Na parnične postupke pokrenute do stupanja na snagu ovoga Zakona primjenjivat će se
odredbe ovoga Zakona, osim kada je ovim Zakonom drugačije određeno.
Članak 283.
Postupak koji je na dan stupanja na snagu ovoga Zakona bio pokrenut pred sudom koji
je bio stvarno nadležan po propisima koji su do tada bili na snazi nastavit će se pred tim
sudom.
Članak 284.
Odredbe članka 18., 21., 22., 30., 45., 46., 76., 77., 145., 146., 147., 157., 180., 182.,
251., 252., 269., 270., 271., 273., 275., 276., 278., 279. i 280. ovoga Zakona
primjenjivat će se samo na postupke u kojima je nakon stupanja na snagu ovoga Zakona
podnesena tužba, prijedlog za izdavanje platnog naloga ili prijedlog za ovrhu na temelju
vjerodostojne isprave.
Odredbe članka 23. ovoga Zakona primjenjivat će se na pravne lijekove koji su u
drugostupanjskom odnosno revizijskom sudu primljeni nakon stupanja na snagu ovoga
Zakona.
Odredba članka 59. ovoga Zakona primjenjivat će se ako je poziv stranci dostavljen
nakon stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredbe članka 108. ovoga Zakona primjenjivat će se samo na postupke u kojima je
razlog za prekid postupka nastao nakon stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredbe članka 195., 197., 198., 205., 208., 219., 220., 222., 223., 224., 225., 226.,
227., 228., 229., 230., 231., 232., 233., 234., 236., 237., 238., 239., 240., 241., 242.,
243., 244., 245., 246., 248., 249., 250. i 266. ovoga Zakona primjenjivat će se samo na
postupke u kojima je glavna rasprava pred prvostupanjskim sudom zaključena nakon
stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredbe članka 54. ovoga Zakona primjenjivat će se samo na podneske predane sudu
nakon stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 285.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 164/166U sudskim postupcima u kojima se na odgovarajući način primjenjuju odredbe Zakona
o parničnom postupku zahtjev za zaštitu zakonitosti ne može se izjaviti ako je postupak
pred prvostupanjskim sudom okončan nakon stupanja na snagu ovoga Zakona.
U postupcima iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti revizija iz članka 382. stavka
2 (članak 219. ovoga Zakona).
Članak 286.
U Zakonu od sudovima (»Narodne novine«, br. 3/94., 100/96., 115/97., 131/97.,
129/00., 67/01. i 5/02.) u članku 19. točki 2. riječi: »pravnih osoba« brišu se.
Članak 287.
Ovaj Zakon stupa na snagu 1. prosinca 2003.
Iz Zakona o izmjenama i dopunama
ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU
(»Narodne novine«, br. 84 od 18. srpnja 2008.)
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 50.
U cijelom tekstu Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92.,
112/99., 88/01., 117/03., 88/05. i 2/07.) riječi: »starateljstvo« i »tijelo starateljstva« u
određenim padežima zamjenjuju se riječima: »skrbništvo«, odnosno »centar za
socijalnu skrb« u odgovarajućim padežima.
Članak 51.
Ministar nadležan za unutarnje poslove donijet će pravilnik iz članka 143.a ovog
Zakona u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će pravilnike iz članka 505.a stavka 2. i
članka 506. stavka 2. ovoga Zakona u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu
odredaba članka 49. ovoga Zakona.
Članak 52.
Ovaj Zakon će se primjenjivati na sve postupke koji budu u tijeku na dan njegova
stupanja na snagu, ako odredbama ovoga članka nije drugačije određeno.
Odredbe članka 2., članka 19., članka 40.,[1] članka 44., članka 41.,1 članka 42.1 i
članka 48. ovoga Zakona neće se primjenjivati na postupke pokrenute prije stupanja na
snagu ovoga Zakona.
Odredba članka 27. i 28.1 ovoga Zakona neće se primjenjivati na postupke u kojima je
donijeta prvostupanjska presuda prije stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredbe članka 29. do 37., članka 39.1 i članka 46. ovoga Zakona neće se primjenjivati
na postupke u kojima je donijeta drugostupanjska presuda prije stupanja na snagu ovoga
Zakona.
Članak 53.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. listopada 2008.
osim odredbe članka 49. koja stupa na snagu na dan prijma Republike Hrvatske u
Europsku uniju.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 165/166Iz Zakona o izmjenama i dopunama
ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU
(»Narodne novine«, br. 57 od 25. svibnja 2011.)
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 50.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa, na prijedlog predsjednika suda, donijet će
odluku o ispunjavanju uvjeta za korištenje tonskog snimanja ročišta u skladu s
odredbama ovoga Zakona, kad se za to ispune uvjeti na pojedinom sudu.
Članak 51.
U Zakonu o sudovima (»Narodne novine«, br. 150/05., 16/07., 113/08., 153/09., 116/10.
i 27/11.) u članku 10. dodaje se stavak 6. koji glasi:
»(6) Odluka o materijalnim troškovima iz ovoga članka donijet će se zajedno s odlukom
o troškovima postupka.«.
Članak 52.
U Obiteljskom zakonu (»Narodne novine«, br. 116/03., 17/04., 136/04. i 107/07.) iza
članka 266. dodaje se članak 266.a koji glasi:
»Članak 266.a
U parničnim postupcima iz ovoga Zakona prvostupanjska se odluka u povodu žalbe
može ukinuti i predmet vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje najviše
jedanput.
Ako drugostupanjski sud nađe da bi prvostupanjsku presudu trebalo ukinuti i nakon što
je ona bila već jedanput ukinuta u povodu žalbe i predmet vraćen prvostupanjskom sudu
na ponovno suđenje, drugostupanjski će sud sam provesti postupak uz odgovarajuću
primjenu odredaba o postupku pred prvostupanjskim sudom radi otklanjanja
nedostataka zbog kojih bi prvostupanjsku odluku trebalo ponovno ukinuti i predmet
vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka odredbe članka 373.a do 373.c Zakona o parničnom
postupku primjenjuju se na odgovarajući način.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka revizija iz članka 382. stavka 1. Zakona o
parničnom postupku je uvijek dopuštena.«.
Članak 53.
Ovaj Zakon će se primjenjivati na sve postupke koji budu u tijeku na dan njegova
stupanja na snagu, ako odredbama ovoga članka nije drugačije određeno.
Odredbe članka 7., 8., 9. i članka 10. stavka 1. i 11. ovoga Zakona neće se primjenjivati
na postupke pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona.*
*Op. ur: U članku 53. stavku 2. iza brojke 9. umjesto veznika »i« trebao bi stajati zarez,
a ispred brojke 11. riječ: »članka«.
Stavak 2. trebao bi glasiti: Odredbe članka 7., 8., 9., članka 10. stavka 1. i članka 11.
ovoga Zakona neće se primjenjivati na postupke pokrenute prije stupanja na snagu
ovoga Zakona.12.09.2016. 148 20.12.2011 Zakon o parničnom postupku (pročišćeni tekst)
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 166/166Odredbe članka 44., članka 48. u dijelu kojim se dodaje članak 497.b i članka 52. ovoga
Zakona primjenjuju se na postupke u kojima na dan stupanja ovoga Zakona nije
donesena prvostupanjska odluka.
Odredbe članka 29. do 42. i članka 47. ovoga Zakona neće se primjenjivati na postupke
u kojima je drugostupanjska odluka donesena prije stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 54.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim
odredbi članka 14., članka 29. u dijelu koji se odnosi na Europski sud i članka 49. koje
stupaju na snagu na dan prijama Republike Hrvatske u Europsku uniju.*
*Op. ur: U članku 54. iza riječi: »članka 14.« umjesto zareza i riječi »članka« trebao bi
stajati veznik »i«.
Članak 54. trebao bi glasiti: Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u
»Narodnim novinama«, osim odredbi članka 14. i 29. u dijelu koji se odnosi na
Europski sud i članka 49. koje stupaju na snagu na dan prijma Republike Hrvatske u
Europsku uniju.
[1] Ispravak ZIDZPP­a (NN 123/08):
U članku 52. stavku 2. umjesto riječi: »članka 39.« trebaju stajati riječi: »članka 40.«,
umjesto riječi: »članka 46.« trebaju stajati riječi: »članka 41.« i umjesto riječi: »članka
47.« trebaju stajati riječi: »članka 42.«
U stavku 3. umjesto riječi: »članka 28.« trebaju stajati riječi: »članka 27. i 28.«.
U stavku 4. umjesto riječi: »članka 40.« trebaju stajati riječi: »članka 39.«.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/19HRVATSKI SABOR
405
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA
ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, koji je
Hrvatski sabor donio na sjednici 15. veljače 2013. godine.
Klasa: 011­01/13­01/29
Urbroj: 71­05­03/1­13­2
Zagreb, 21. veljače 2013.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Ivo Josipović, v. r.
ZAKON
O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PARNIČNOM
POSTUPKU
Članak 1.
U Zakonu o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92., 112/99., 88/01.,
117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 96/08., 123/08., 57/11. i 148/11. – pročišćeni tekst) u
članku 10. stavci 7., 8. i 9. mijenjaju se i glase:
»Kada kažnjena osoba ne plati izrečenu novčanu kaznu u ostavljenom roku ili o tome
bez odgađanja ne obavijesti sud, sud će u daljnjem roku od osam dana na rješenje o
izrečenoj novčanoj kazni staviti potvrdu o ovršnosti te rješenje dostaviti Financijskoj
agenciji radi izravne naplate novčane kazne provedbom ovrhe na novčanim sredstvima
kažnjene osobe.
Ako Financijska agencija u roku od godine dana od dana primitka rješenja iz stavka 2.
ovoga članka ne provede ovrhu na novčanim sredstvima kažnjene osobe u skladu s
odredbama zakona koji uređuje provedbu ovrhe na novčanim sredstvima u cjelokupnom
iznosu izrečene novčane kazne, dostavit će rješenje iz stavka 2. ovoga članka nadležnoj
ispostavi Područnog ureda Porezne uprave prema prebivalištu, odnosno sjedištu
kažnjene osobe radi prisilne naplate izrečene novčane kazne prema propisima o
prisilnoj naplati poreza.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/19Ako kažnjena osoba nema prebivalište, odnosno sjedište na području Republike
Hrvatske, Financijska agencija će dostaviti rješenje iz stavka 2. ovoga članka ispostavi
Područnog ureda Porezne uprave prema sjedištu suda koji je donio rješenje iz stavka 2.
ovoga članka.«.
Stavak 12. mijenja se i glasi:
»Ako u roku od godine dana od dana primitka rješenja iz stavka 2. ovoga članka ne
uspije naplatiti novčanu kaznu, nadležna ispostava Područnog ureda Porezne uprave će
o nenaplaćenoj novčanoj kazni za fizičku osobu obavijestiti sud koji je donio rješenje,
nakon čega će se novčana kazna izrečena fizičkoj osobi zamijeniti kaznom zatvora po
pravilima kaznenog prava o zamjeni novčane kazne kaznom zatvora, o čemu će odluku
donijeti sud koji je izrekao novčanu kaznu. Ako se novčana kazna izrečena pravnoj
osobi ne naplati u roku od godine dana od dana primitka rješenja iz stavka 2. ovoga
članka, ta će se kazna prisilno naplatiti po pravilima kaznenog prava.«.
Iza stavka 12. dodaje se stavak 13. koji glasi:
»Ako je rješenje o izricanju novčane kazne ukinuto ili preinačeno, osoba kojoj je
naplaćena izrečena novčana kazna može u istom postupku zatražiti od suda da naloži
Republici Hrvatskoj isplatu neosnovano naplaćenog iznosa novčane kazne u roku od tri
mjeseca od dana podnošenja zahtjeva osobe kojoj je naplaćena izrečena novčana kazna
Ministarstvu financija Republike Hrvatske za isplatu tog iznosa, računajući od dana
pravomoćnosti rješenja.«.
Članak 2.
U članku 11. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, stranku koja je pravna osoba ili fizička
osoba koja obavlja određenu registriranu djelatnost, sud neće upozoriti koje parnične
radnje može poduzeti ako se radi o sporu u vezi s njezinom djelatnošću.«.
Članak 3.
U članku 13. stavku 3. brojka: »50.000,00« zamjenjuje se brojkom: »100.000,00«.
Članak 4.
U članku 17. stavku 1. riječi: »na pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano, do
upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari na prvom ročištu za glavnu
raspravu« zamjenjuju se riječima: »do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj
stvari«.
U stavku 2. riječi: »na pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano, na prvom ročištu
za glavnu raspravu« brišu se.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»Nakon upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari, sud jedne vrste može se po
službenoj dužnosti ili u povodu prigovora tuženika oglasiti stvarno nenadležnim za
predmete iz nadležnosti suda druge vrste samo kada je to zakonom izrijekom
određeno.«.
Članak 5.
U članku 20. stavcima 1. i 2. riječi: »na pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano,
do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari na prvom ročištu za glavnu12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/19raspravu« zamjenjuju se riječima: »do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj
stvari«.
Članak 6.
U članku 21. stavku 3. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječima: »sud kojem
je predmet ustupljen«.
Članak 7.
U članku 34.b u točkama 6. i 7. riječi: »osim sporova o prijevozu putnika,« brišu se.
Članak 8.
U članku 40. stavku 3. riječi: »ili ako ono nije održano, onda na prvom ročištu za
glavnu raspravu prije nego što se tuženik upustio« brišu se.
Članak 9.
U članku 44. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»O žalbi protiv presude u sporovima za isplatu novčane tražbine, ako vrijednost
predmeta spora ne prelazi 100.000,00 kn, odnosno u trgovačkim sporovima ako
vrijednost predmeta spora ne prelazi 500.000,00 kn, odlučuje sudac pojedinac višeg
suda, ako zakonom nije drugačije određeno.«.
Dosadašnji stavci 2. i 3. postaju stavci 3. i 4.
Iza dosadašnjeg stavka 4., koji postaje stavak 5., dodaje se stavak 6. koji glasi:
»Kad odlučuje o žalbi Vrhovni sud Republike Hrvatske sudi u vijeću u kojemu sudi u
povodu revizije.«.
Članak 10.
U članku 86. stavku 2. riječi: »njegovo zanimanje i« zamjenjuju se riječima: »njegov
osobni identifikacijski broj, prebivalište, odnosno«.
Članak 11.
U članku 95. stavku 1. točki 1. riječ: »privremenih« briše se.
Članak 12.
U članku 106. stavak 2. mijenja se i glasi:
»Podnesci moraju biti razumljivi i moraju sadržavati sve ono što je potrebno da bi se u
vezi s njima moglo postupiti. Podnesci osobito trebaju sadržavati: oznaku suda, ime,
prebivalište, odnosno boravište stranaka, njihovih zakonskih zastupnika i punomoćnika,
ako ih imaju, osobni identifikacijski broj stranke koja podnosi podnesak, predmet spora,
sadržaj izjave i potpis podnositelja.«.
Članak 13.
U članku 109. stavku 2. iza riječi: »rok« dodaju se riječi: »od osam dana«.
Članak 14.
U članku 111. stavku 2. iza riječi: »produljiti« dodaju se riječi: »samo jednom«.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/19Iza stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»Produljeni rok počinje teći prvog sljedećeg dana nakon isteka roka čije je produljenje
zatraženo.«.
Članak 15.
U članku 118. stavku 2. riječ: »petnaest« zamjenjuje se riječju: »osam«.
U stavku 4. riječi: »tri mjeseca« zamjenjuju se riječima: »dva mjeseca«.
Članak 16.
U članku 133.a stavku 2. iza riječi: »prisjednik« dodaju se riječi: »ili javnobilježnički
savjetnik«.
Članak 17.
U članku 134.b stavak 2. mijenja se i glasi:
»Predsjednik suda može rješenjem donesenim u upravnom postupku odrediti da svi
odvjetnici koji imaju pisarnicu na području toga suda, javni bilježnici koji imaju sjedište
na području toga suda i određene pravne osobe koje imaju sjedište na području tog
suda, sudska pismena primaju preko pretinaca iz stavka 1. ovoga članka. Protiv toga
rješenja odvjetnik, javni bilježnik, odnosno pravna osoba ima pravo izjaviti prigovor u
roku od osam dana. Protiv rješenja o prigovoru može se podnijeti žalba predsjedniku
neposredno višeg suda u roku od 15 dana«.
Članak 18.
U članku 155. stavak 1. mijenja se i glasi:
»Sud će prilikom odlučivanja o troškovima postupka stranci odrediti naknadu samo
onih troškova koji su bili potrebni za vođenje parnice. O tome koji su troškovi bili
potrebni te o visini troškova odlučuje sud ocjenjujući brižljivo sve okolnosti, osobito
vodeći računa o pravilima ovoga Zakona koja za pripremanje glavne rasprave određuju
upućivanje podnesaka i jedno pripremno ročište te jedno ročište za glavnu raspravu.«.
Članak 19.
U članku 156. stavku 3. riječi: »bez odgode« zamjenjuju se riječima: »najkasnije u roku
od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva za naknadu troškova«.
Članak 20.
U članku 157. riječi: »u odgovoru na tužbu, odnosno pripremnom ročištu, a ako se ne
održava pripremno ročište – onda na glavnoj raspravi,« brišu su.
Članak 21.
U članku 166. stavku 2. iza riječi: »postupka« dodaju se riječi: »jednom odlukom«.
Članak 22.
Članak 172. mijenja se i glasi:
»Pravo na oslobođenje od plaćanja troškova postupka i pravo na stručnu pravnu pomoć
stranka ostvaruje na način i uz uvjete propisane posebnim propisom kojim se uređuje
besplatna pravna pomoć.«.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/19Članak 23.
Članci 173., 174. i 175. brišu se.
Članak 24.
U članku 176. stavci 1. i 3. brišu se.
Članak 25.
Članak 177. briše se.
Članak 26.
Iza članka 184. dodaje se članak 184.a koji glasi:
»Članak 184.a
Ako je udovoljeno uvjetima za donošenje presude zbog izostanka ili presude zbog
ogluhe, a sud ne raspolaže podatkom o osobnom identifikacijskom broju tuženika, sud
će pribaviti taj podatak po službenoj dužnosti od Ministarstva financija, Porezne uprave.
Sud će postupiti prema odredbi stavka 1. ovoga članka i kad ne raspolaže podatkom o
osobnom identifikacijskom broju fizičke, odnosno pravne osobe, a udovoljeno je
uvjetima za donošenje odluke o izricanju novčane kazne toj fizičkoj, odnosno pravnoj
osobi.
U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka Ministarstvo financija, Porezna uprava
dužna je u roku od osam dana, na zahtjev suda, uz dostavu podataka o imenu,
prezimenu i datumu rođenja ili broju osobne iskaznice za fizičke osobe, odnosno nazivu
i matičnom broju pravne osobe, dati podatak o osobnom identifikacijskom broju.«.
Članak 27.
U članku 186.a stavku 6. brojka: »2« zamjenjuje se brojkom: »5«.
Iza stavka 9. dodaje se stavak 10. koji glasi:
»Republika Hrvatska i podnositelj zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka mogu nakon
podnošenja zahtjeva za mirno rješenje spora zatražiti od suda da, primjenjujući na
odgovarajući način odredbe ovog Zakona za osiguranje dokaza, izvede dokaze za koje
smatra da su nužni radi utvrđivanja činjenica o kojima će ovisiti zauzimanje stava o
osnovanosti zahtjeva protivne stranke za mirno rješenje spora. Te dokaze može izvesti i
sudski savjetnik, a imaju isto značenje kao dokazi izvedeni u postupku osiguranja
dokaza.«.
Članak 28.
U članku 186.d stavak 3. mijenja se i glasi:
»Postupak mirenja pred sudom vodi izmiritelj određen s liste izmiritelja koju utvrđuje
predsjednik suda.«.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»Nagodba sklopljena u postupku mirenja provedenom u sudu ima značaj sudske
nagodbe.«.
Članak 29.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/19U članku 186.e stavku 1. riječ: »sucem« briše se.
Stavak 2. mijenja se i glasi:
»Ako mirenje ne uspije izmiritelj koji je sudac toga suda ne smije sudjelovati u
donošenju odluke o pravnom lijeku u toj pravnoj stvari.«.
Iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi:
»Na postupke mirenja koji se provode u sudovima na odgovoravajući način se
primjenjuju odrebe zakona koji uređuje postupak mirenja, ako ovim zakonom nije
drukčije određeno.«.
Članak 30.
Članak 186.g mijenja se i glasi:
»Stranke mogu tijekom cijelog prvostupanjskog i drugostupanjskog postupka suglasno
zatražiti od suda zastoj postupka radi pokušaja mirnog rješenja spora, bez obzira na
način i forum rješavanja.
Zastoj iz stavka 1. ovoga članka može trajati godinu dana, s tim da na suglasni
obrazloženi prijedlog stranaka sud može ovaj rok produžiti jednom.
Protekom roka iz stavka 2. ovoga članka sud će nastaviti postupak po službenoj
dužnosti.«.
Članak 31.
U članku 189. stavku 1. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Članak 32.
U članku 190. stavku 1. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Stavak 7. mijenja se i glasi:
»Ako je tužba preinačena na ročištu na kojem tuženik koji je uredno pozvan ne dođe, a
izostanak ne opravda, sud neće odgoditi ročište, već će o preinaci odlučiti neovisno o
tome što se tuženik nije izjasnio o preinaci.«.
Članak 33.
U članku 192. stavku 1. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Članak 34.
U članku 210. stavku 1. riječi: »na pripremnom ročištu, a ako ono nije održano onda na
glavnoj raspravi prije nego što se upusti u raspravljanje o glavnoj stvari zamjenjuju se
riječima: »do upuštanja u raspravljanje o glavnoj stvari«.
Članak 35.
Naslov glave sedamnaeste mijenja se i glasi: »PREKID I OBUSTAVA POSTUPKA«.
Članak 36.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/19Članak 216. briše se.
Članak 37.
Članak 217. briše se.
Članak 38.
U članku 218. stavku 1. riječi: »te protiv rješenja kojim se utvrđuje mirovanje postupka
(članak 216.)« brišu se.
Članak 39.
U članku 219. stavku 2. riječi: »tijekom postupka« zamjenjuju se riječima: »do
zaključenja prethodnog postupka«.
Članak 40.
Iza članka 221.a dodaje se članak 221.b koji glasi:
»Članak 221.b
Ako tužitelj dokaže da je tuženik za tražbinu koju je tužitelj utužio na temelju
vjerodostojne isprave koristio pravo na odbitak pretporeza, smatrat će se da tražbina
postoji, osim ako tuženik ne dokaže protivno.
Sud može po službenoj dužnosti zatražiti od Ministarstva financija, Porezne uprave
podatak o tome je li tuženik koristio pravo na odbitak pretporeza za tražbinu iz stavka 1.
ovoga članka.«.
Članak 41.
U članku 223.a brojka: »5.000,00« zamjenjuje se brojkom: »10.000,00«, a brojka:
»10.000,00« brojkom: »50.000,00«.
Članak 42.
U članku 241. zarez i riječ: »zanimanje« brišu se.
Članak 43.
U članku 242. stavku 1. riječi: »i zanimanje« brišu se.
Članak 44.
U članku 243. stavku 3. iza riječi: »prezime,« dodaju se riječi: »osobni identifikacijski
broj,«.
Članak 45.
Članak 251. mijenja se i glasi:
»Stranka koja predlaže izvođenje dokaza vještačenjem može predložiti osobu vještaka.
Sud će omogućiti protivnoj stranci da se izjasni o predloženom vještaku.
Sud će odrediti predloženog vještaka ako se protivna stranka ne usprotivi predloženom
vještaku.
Ako se protivna stranka usprotivi predloženom vještaku, vještaka će odrediti sud.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/19Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, sud može odrediti drugog vještaka ako
ocijeni da složenost vještačenja to zahtijeva, odnosno ako ocijeni da je to potrebno radi
sprečavanja stranaka da raspolažu zahtjevima kojima ne mogu raspolagati (članak 3.
stavak 3.).
U slučajevima iz stavka 4. i 5. ovoga članka parnični sud može ovlastiti predsjednika
vijeća ili zamoljenog suca da oni odrede vještake ako je njima povjereno izvođenje
dokaza vještačenjem.«.
Članak 46.
U članku 254. stavku 2. druga rečenica briše se.
Članak 47.
U članku 257. riječi: »i zanimanje« brišu se.
Članak 48.
U članku 258. stavku 2. iza riječi: »prezime,« dodaju se riječi: »osobni identifikacijski
broj,«.
Članak 49.
U članku 260. stavku 1. iza riječi: »mišljenja« dodaju se riječi: »koji ne može biti duži
od 60 dana«.
Stavak 3. mijenja se i glasi:
»Sud će dostaviti strankama pismeni nalaz i mišljenje najkasnije 15 dana prije ročišta na
kojem će se o njima raspravljati.«.
Članak 50.
U članku 272. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.
Članak 51.
U članku 277. stavku 2. iza riječi: »ročišta« stavlja se zarez i dodaju riječi: »zaključenje
prethodnog postupka«.
Stavci 5. i 6. brišu se.
Članak 52.
U članku 278. stavku 1. riječi: »ili mirovanju« i riječ: »privremenim« brišu se.
Članak 53.
U članku 282. stavku 1. iza riječi: »podnošenje tužbe« dodaju se riječi: »ili ako prije
podnošenja tužbe nije proveden zakonom predviđeni postupak mirnog ili drukčijeg
ostvarivanja prava, a zakonom je propisano da će se u tom slučaju tužba odbaciti«.
Članak 54.
U članku 284. stavku 2. riječi: »privremenih mjera« zamjenjuju se riječima: »mjera
osiguranja«, a iza riječi: »zakazati« dodaje se riječ: »pripremno«.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/19Iza stavka 2. dodaju se stavci 3., 4. i 5. koji glase:
»U pozivu iz stavka 1. ovoga članka sud će pozvati tuženika da već u odgovoru na
tužbu iznese sve bitne činjenice i predloži sve dokaze kojima pobija navode i dokaze
protivnika te će upozoriti stranke da nakon zaključenja prethodnog postupka ne mogu
iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze, osim u slučaju iz članka 299. stavka 2.
ovoga Zakona.
U pozivu iz stavka 1. ovoga članka sud će uvijek odrediti i pripremno ročište, te
upozoriti stranke da će se na tom ročištu ako za to budu ispunjeni uvjeti, zaključiti
prethodni postupak i provesti glavna rasprava. Taj će se poziv dostaviti i tužitelju.
Ako je udovoljeno uvjetima za donošenje presude bez održavanja rasprave iz članka
332.a ovoga Zakona ili presude zbog ogluhe iz članka 331.b ovoga Zakona, sud neće
održati pripremno ročište, nego će strankama dostaviti pisani otpravak presude.«.
Članak 55.
U članku 285. stavku 2. riječ: »petnaest« zamjenjuje se riječju: »trideset«, a riječ:
»trideset« zamjenjuje se riječju: »četrdesetpet«.
Stavak 3. briše se.
Dosadašnji stavci 4. i 5. postaju stavci 3. i 4.
Članak 56.
U članku 286. stavak 3. briše se.
Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 3.
Članak 57.
U članku 287. stavku 2. riječi: »predsjednik vijeća zatražit će« zamjenjuju se riječima:
»sud će zatražiti«.
Članak 58.
U članku 288. stavcima 1. i 2. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«.
U stavku 3. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«, a riječ: »vijeće«
briše se.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»Na pripremnom ročištu sud ima u pogledu upravljanja postupkom sva ovlaštenja koja
ima na ročištu za glavnu raspravu.«.
Članak 59.
Iza članka 288. dodaje se članak 288.a koji glasi:
»Članak 288.a
Sud će tijekom pripremnog ročišta strankama predložiti da spor riješe u postupku
mirenja, odnosno upozoriti stranke na mogućnost sudske nagodbe.
Sud će postavljanjem pitanja i na drugi svrsishodan način nastojati da se tijekom
pripremnog ročišta iznesu sve odlučne činjenice, da se dopune nepotpuni navodi
stranaka o važnim činjenicama, da se označe ili dopune dokazna sredstva koja se12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/19odnose na navode stranaka i, uopće, da se daju sva razjašnjenja potrebna za utvrđenje
činjeničnog stanja važnog za odluku. U mjeri u kojoj je to potrebno radi ostvarivanja
toga cilja, sud će sa strankama razmotriti i pravna pitanja spora.
Ako stranka ili zakonski zastupnik stranke nije u stanju jasno i određeno izjasniti se o
predmetu o kojem se raspravlja, a nema punomoćnika, sud će je upozoriti na potrebu da
uzme punomoćnika.
Ako stranka ne može odmah uzeti punomoćnika, sud će na njezin prijedlog odgoditi
ročište.
Kad je u ovom Zakonu predviđeno da stranka može staviti određeni prigovor ili
prijedlog ili poduzeti kakvu drugu parničnu radnju dok se tuženik ne upusti u
raspravljanje o glavnoj stvari, takav prigovor, odnosno prijedlog stranka može staviti,
odnosno poduzeti drugu parničnu radnju sve dok tuženik nije podnio odgovor na tužbu,
a ako tužba nije dostavljena tuženiku radi podnošenja pisanog odgovora na tužbu, sve
dok tuženik na pripremnom ročištu ne iznese svoj odgovor na tužbu, osim ako ovim
Zakonom nije drukčije predviđeno.
Na pripremnom ročištu prigovor radi prebijanja može se istaknuti do donošenja rješenja
o zaključenju prethodnog postupka. Materijalnopravni prigovori mogu se isticati i
nakon toga, ali se radi njihova opravdanja ne mogu iznositi nove činjenice niti se mogu
predlagati novi dokazi, osim u slučaju iz članka 299. stavka 2. ovoga Zakona.«.
Članak 60.
Članak 289. mijenja se i glasi:
»Kad utvrdi da ne postoje smetnje za daljnje vođenje postupka, sud će, prema
rezultatima raspravljanja na pripremnom ročištu, odlučiti koji će se od predloženih
svjedoka i vještaka pozvati na glavnu raspravu i koji će se od drugih predloženih dokaza
pribaviti.«.
Članak 61.
U članku 290. stavku 1. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«.
U stavku 2. riječi: »do glavne rasprave« brišu se.
U stavku 3. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«.
Članak 62.
U članku 291. stavku 1. riječi: »predsjednik vijeća raspravljat će« zamjenjuju se
riječima: »sud će raspravljati«.
Iza stavka 1. dodaju se stavci 2., 3. i 4. koji glase:
»Ako ocijeni da je to potrebno, sud može odgoditi pripremno ročište.
U rješenju o odgodi pripremnog ročišta sud će odmah zakazati novo pripremno ročište.
Pripremno ročište može se odgoditi samo jednom.«.
Članak 63.
Članak 292. mijenja se i glasi:
»Pripremno ročište počinje izlaganjem tužbe, a nakon toga tuženik odgovara na navode
tužbe.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/19U daljnjem tijeku pripremnog ročišta raspravljat će se o prijedlozima stranaka i
činjeničnim navodima kojima stranke obrazlažu svoje prijedloge, odnosno pobijaju
prijedloge protivnika, a i o dokazima predloženim s njihove strane.
Izvođenje dokaza određuje sud rješenjem u kojemu će se naznačiti sporna činjenica o
kojoj treba izvesti dokaz i dokazno sredstvo.
Predložene dokaze koje ne smatra važnim za odluku sud će odbiti i u rješenju naznačiti
razlog odbijanja.
Protiv rješenja kojim se određuje ili odbija izvođenje dokaza nije dopuštena posebna
žalba.
Sud nije u daljnjem tijeku parnice vezan za svoje prijašnje rješenje o izvođenju dokaza.
Po okončanju pripremnog ročišta, sud će rješenjem zaključiti prethodni postupak.
Ako ocijeni da je to s obzirom na okolnosti slučaja moguće, sud može na pripremnom
ročištu zaključiti prethodni postupak i na istom ročištu održati glavnu raspravu.«.
Članak 64.
Članak 293. mijenja se i glasi:
»Ročište za glavnu raspravu sud zakazuje u rješenju o zaključenju prethodnog postupka.
Sud u pravilu zakazuje jedno ročište za glavnu raspravu radi izvođenja svih dokaza koje
je odlučio izvesti.
Sud će na ročište pozvati stranke, svjedoke i vještake koje je odlučio pozvati na glavnu
raspravu.
Odredbe članka 286. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovarajući način i pri
zakazivanju ročišta za glavnu raspravu.«.
Članak 65.
Članak 295. mijenja se i glasi:
»Ako s ročišta za glavnu raspravu izostane tužitelj, ili ako na to ročište ne dođe tuženik,
a uredno su pozvani, rasprava će se održati s prisutnom strankom.
Ako s ročišta za glavnu raspravu neopravdano izostanu obje stranke ili ako dođu na
ročište, ali se neće upustiti u raspravljanje, ili se udalje s ročišta, smatrat će se da je
tužitelj povukao tužbu.«.
Članak 66.
Članak 296. briše se.
Članak 67.
Članak 297. mijenja se i glasi:
»Na prvom ročištu za glavnu raspravu sud će upoznati stranke s tijekom i rezultatima
pripremnog ročišta.
U daljnjem tijeku rasprave izvodit će se dokazi i raspravljati o rezultatima njihova
izvođenja.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/19Stranke mogu iznositi i svoja pravna shvaćanja koja se odnose na predmet spora.«.
Članak 68.
Članak 298. briše se.
Članak 69.
Članak 299. mijenja se i glasi:
»Stranke su dužne već u tužbi i odgovoru na tužbu, a najkasnije na pripremnom ročištu
iznijeti sve činjenice na kojima temelje svoje zahtjeve, predložiti dokaze potrebne za
utvrđivanje iznesenih činjenica te se izjasniti o činjeničnim navodima i dokaznim
prijedlozima protivne stranke.
Stranke mogu tijekom glavne rasprave iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze
samo ako ih bez svoje krivnje nisu mogle iznijeti, odnosno predložiti prije zaključenja
prethodnog postupka.
Nove činjenice i nove dokaze koje su stranke iznijele, odnosno predložile tijekom
glavne rasprave protivno stavku 2. ovoga članka sud neće uzeti u obzir.«.
Članak 70.
Članak 300. briše se.
Članak 71.
U članku 312. stavku 1. riječ: »privremenim« briše se i riječi: »i mirovanju« brišu se.
Članak 72.
U članku 332. stavku 1. riječi: »ili na prvo ročište za glavnu raspravu ako pripremno
ročište nije održano,« brišu se, a riječi: »ta ročišta« zamjenjuju se riječima: »pripremno
ročište«.
U stavku 5. riječi: »predsjednik vijeća odredit će« zamjenjuju se riječima: »sud će
odrediti«.
Članak 73.
Naslov iznad članka 335. mijenja se i glasi: »Donošenje, objava, pisana izrada i dostava
presude«.
Članak 335. mijenja se i glasi:
»Presuda se donosi i objavljuje u ime Republike Hrvatske.
Kad se glavna rasprava održava pred vijećem, presudu donose predsjednik vijeća i
članovi vijeća koji su sudjelovali na ročištu na kojemu je glavna rasprava zaključena.
Presudu objavljuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Presuda se mora donijeti, objaviti, izraditi i uručiti ili otpremiti, najkasnije u roku od 45
dana od dana zaključenja glavne rasprave.
Izvornik presude potpisuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Ročište na kojem se presuda objavljuje sud je dužan zakazati na ročištu na kojem je
glavna rasprava zaključena. Ako jedna od stranaka nije prisustvovala ročištu na kojem12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/19je glavna rasprava zaključena, sud će je pismeno obavijestiti o ročištu na kojem se
presuda objavljuje. Ročište na kojem se presuda objavljuje održat će se neovisno o tome
jesu li stranke o njemu uredno obaviještene, odnosno jesu li pristupile na to ročište.
Stranci koja je uredno obaviještena o ročištu na kojem se presuda objavljuje, sud neće
dostavljati presudu prema odredbama ovoga Zakona o dostavi pismena.
Stranci koja je pristupila na ročište na kojem se presuda objavljuje, sud će na ročištu
uručiti ovjereni prijepis presude.
Ako stranka nije pristupila na ročište na kojem se presuda objavljuje, a uredno je
obaviještena o ročištu, smatrat će se da joj je dostava presude obavljena onoga dana
kada je održano ročište na kojem se presuda objavljuje. Ovjereni prijepis presude
stranka može preuzeti u sudskoj zgradi.
U slučaju iz stavka 9. ovoga članka sud će istaknuti presudu na internetskoj stranici e­
oglasna ploča sudova. Presuda mora biti istaknuta na internetskoj stranici e­oglasna
ploča sudova osam dana, računajući od dana kada je održano ročište na kojem se
presuda objavljuje.
Stranci koja nije bila uredno obaviještena o ročištu na kojem se presuda objavljuje, sud
će presudu dostaviti prema odredbama ovoga Zakona o dostavi pismena.
Sud će na ročištu na kojem je glavna rasprava zaključena, odnosno u obavijesti o ročištu
na kojem se presuda objavljuje osobito upozoriti na posljedice iz stavka 7., 9. i 10.
ovoga članka.
Strankama se uručuje, odnosno dostavlja ovjereni prijepis presude s uputom o pravu na
izjavljivanje pravnog lijeka protiv presude.«.
Članak 74.
U članku 336. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 2. i 3.
Članak 75.
Naslov iznad članka i članak 337. brišu se.
Članak 76.
Članak 337.a briše se.
Članak 77.
U članku 338. stavku 2. iza riječi: »naziv« dodaju se riječi: »,osobni identifikacijski
broj«.
Stavak 6. briše se.
Članak 78.
U članku 347. riječi: »članka 335. stavka 2., članka 336. stavka 2. i članka 337.«
zamjenjuju se riječima: »članka 335.«.
Članak 79.
Članak 348.a briše se.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/19Članak 80.
Iza članka 366. dodaje se članak 366.a koji glasi:
»Članak 366.a
Prvostupanjska se odluka u povodu žalbe može ukinuti i predmet vratiti
prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje najviše jedanput.
Ako drugostupanjski sud nađe da bi prvostupanjsku presudu trebalo ukinuti i nakon što
je ona bila već jedanput ukinuta u povodu žalbe i predmet vraćen prvostupanjskom sudu
na ponovno suđenje, drugostupanjski će sud sam provesti postupak uz odgovarajuću
primjenu odredaba o postupku pred prvostupanjskim sudom radi otklanjanja
nedostataka zbog koji bi prvostupanjsku odluku trebalo ponovno ukinuti i predmet
vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka odredbe članka 373.a do 373.c ovoga Zakona
primjenjuju se na odgovarajući način.«.
Članak 81.
U članku 373.b iza stavka 2. dodaju se novi stavci 3. i 4. i stavak 5. koji glase:
»Vijeće drugostupanjskog suda može odlučiti da se određeni dokazi izvedu u sudskoj
zgradi prvostupanjskog suda pred sucem izvjestiteljem drugostupanjskog suda. Ako za
to postoje važni razlozi, vijeće drugostupanjskog suda može odlučiti da se određeni
dokazi izvedu pred sucem pojedincem ili predsjednikom vijeća prvostupanjskog suda.
Pravila o izvođenju dokaza pred predsjednikom vijeća na odgovarajući način se
primjenjuju na suca izvjestitelja drugostupanjskog suda, odnosno na suca pojedinca ili
predsjednika vijeća prvostupanjskog suda u slučaju.
U slučaju iz stavka 3. ovoga članka vijeće drugostupanjskog suda odlučuje o žalbi bez
rasprave, ali na sjednicu vijeća mora pozvati stranke. Odredba članka 363. ovoga
Zakona primjenjuje se i u ovom slučaju.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 6.
U dosadašnjem stavku 4., koji postaje stavak 7., brojka: »3« zamjenjuje se brojkom:
»6«.
Članak 82.
U članku 375. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»Ako se presudom žalba odbija, u obrazloženju presude drugostupanjski sud neće
posebno obrazlagati presudu u slučaju da prihvaća činjenično stanje utvrđeno
prvostupanjskom presudom, kao i primjenu materijalnog prava.«.
Članak 83.
U članku 377. stavci 1. i 2. mijenjaju se i glase:
»Prvostupanjski sud je dužan provesti novi prethodni postupak i, ako za to budu
ispunjeni uvjeti, glavnu raspravu.
Prvostupanjski sud je dužan izvesti sve parnične radnje i raspraviti sva sporna pitanja na
koja je upozorio drugostupanjski sud u svom rješenju.«.
Članak 84.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/19Iza članka 382. dodaje se članak 382.a koji glasi:
»Članak 382.a
U slučajevima u kojima o žalbi protiv prvostupanjske odluke odlučuje Vrhovni sud
Republike Hrvatske, revizija nije dopuštena.
U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka odredba članka 394. ovoga Zakona primjenjuje
se na odgovarajući način.«.
Članak 85.
Članak 437.a briše se.
Članak 86.
U članku 446. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»Smatrat će se da postoji pravni interes tužitelja za podnošenje tužbe za izdavanje
platnog naloga ako je tuženik osoba u inozemstvu ili ako je tuženik prethodno osporio
tražbinu sadržanu u vjerodostojnoj ispravi.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
Članak 87.
U članku 451. stavak 2. mijenja se i glasi:
»Ako su potpuni i dopušteni prigovori podneseni pravodobno, sud će zakazati
pripremno ročište.«.
Članak 88.
U članku 452. stavku 3. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Članak 89.
U članku 457. stavak 2. briše se.
Članak 90.
Članak 461.a mijenja se i glasi:
»U postupku u sporovima male vrijednosti tužba se uvijek dostavlja tuženiku na
odgovor.
U postupku u sporovima male vrijednosti stranke su dužne najkasnije u tužbi, odnosno
odgovoru na tužbu iznijeti sve činjenice na kojima temelje svoje zahtjeve i predložiti
dokaze potrebne za utvrđivanje iznijetih činjenica.
Stranke mogu na pripremnom ročištu iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze
samo ako ih bez svoje krivnje nisu mogle iznijeti, odnosno predložiti u tužbi, odnosno
odgovoru na tužbu.
Nove činjenice i nove dokaze koje su stranke iznijele, odnosno predložile na
pripremnom ročištu protivno stavku 3. ovoga članka sud neće uzeti u obzir.«.
Članak 91.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/19Članci 461.c, 461.d, 461.e, 461.f, 461.g, 461.h, 461.i, 461.j, 461.k, 461.l i 461.m brišu
se.
Članak 92.
U članku 465. stavak 3. briše se.
Dosadašnji stavak 4., koji postaje stavak 3., mijenja se i glasi:
»Sud će u pozivu iz članka 284. stavka 1. ovoga Zakona, između ostalog, upozoriti
stranke da će se smatrati da je tužitelj povukao tužbu ako ne dođe na prvo ročište, da u
tom postupku stranke trebaju iznijeti sve činjenice i predložiti sve dokaze najkasnije u
tužbi, odnosno odgovoru na tužbu, da na pripremnom ročištu ne mogu iznositi nove
činjenice i predlagati nove dokaze, osim u slučaju iz članka 461.a stavka 3. ovoga
Zakona, te da se odluka može pobijati samo zbog bitnih povreda odredaba parničnog
postupka iz članka 354. stavka 2. točka 1., 2., 4., 5., 6., 8., 9., 10. i 11. ovoga Zakona i
zbog pogrešne primjene materijalnog prava.«.
Članak 93.
Iza članka 492. dodaju se naslovi iznad članaka i članci 492.a do 492.d koji glase:
»Podnesci u elektroničkom obliku
Članak 492.a
U postupku pred trgovačkim sudovima podnesak se može podnijeti u elektroničkom
obliku. Podnesak u elektroničkom obliku mora biti potpisan naprednim elektroničkim
potpisom u skladu s posebnim propisima. Podnesak u elektroničkom obliku potpisan
naprednim elektroničkim potpisom smatrat će se vlastoručno potpisanim.
Podnesak u elektroničkom obliku podnosi se na propisanom obrascu na način da se
elektroničkim putem pošalje središnjem informacijskom sustavu. Informacijski sustav
automatski potvrđuje primitak podneska podnositelju. Dan predaje podneska
informacijskom sustavu smatra se danom predaje sudu kojemu je upućen.
Ako podnesak podnesen elektroničkim putem nije prikladan za obradu na sudu (nema
odgovarajući format), sud će elektroničkim putem obavijestiti podnositelja o
propisanom obliku formata u elektroničkom obliku i naložiti da podnesak ispravi.
Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa (u daljnjem tekstu: Ministarstvo)
uspostavlja jedinstveni informacijski sustav.
Sadržaj i oblik obrasca te pretpostavke za podnošenje podnesaka u elektroničkom
obliku, oblike zapisa podnesaka u elektroničkom obliku (formate) te organizaciju i
djelovanje informacijskog sustava propisat će pravilnikom ministar nadležan za poslove
pravosuđa.
Dostava elektroničkim putem
Članak 492.b
U postupku pred trgovačkim sudovima dostava se može obaviti elektroničkim putem.
Ako stranka izjavi da je suglasna da joj se dostava u postupku pred trgovačkim
sudovima dostavu obavlja elektroničkim putem, sud će toj stranci dostavu obavljati
elektroničkim putem preko jedinstvenog informacijskog sustava.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 17/19Stranka može zatražiti da joj se dostava pismena elektroničkim putem obavlja dostavom
u siguran elektronički poštanski pretinac, čiju će adresu navesti u svom zahtjevu, koji
može postaviti običnim podneskom ili podneskom u elektroničkom obliku.
Navedena adresa sigurnog elektroničkog poštanskog pretinca jednakovrijedna je adresi
prebivališta odnosno sjedišta stranke. Ako stranka pismeno uputi sudu sigurnim
elektroničkim putem, smatrat će se, dok ne priopći drugačije, da je suglasna da joj se
dostava obavlja sigurnim elektroničkim putem.
Ako sud utvrdi da dostava u siguran elektronički poštanski pretinac nije moguća,
dostavit će pismeno na drugi način i navesti razlog za takvu dostavu.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa propisom iz članka 492.a stavka 5. ovoga
Zakona propisuje što je siguran elektronički put i koji se podnesci šalju i dostavljaju
sigurnim elektroničkim putem.
Iznimno od stavka 3. ovoga članka dostava državnim tijelima, odvjetniku, javnom
bilježniku, sudskom vještaku, sudskom procjenitelju, sudskom tumaču, stečajnom
upravitelju i drugim osobama odnosno tijelima kojima se zbog prirode njihova posla
može očekivati viši stupanje pouzdanosti (obveznim sudionicima elektroničkog pravnog
prometa) uvijek se obavlja elektroničkim putem u siguran elektronički poštanski
pretinac.
Popis osoba i tijela iz prethodnog stavka određuje i objavljuje Ministarstvo na svojoj
internetskoj stranici (popis obveznih sudionika elektroničkog pravnog prometa).
Obvezni sudionici elektroničkog pravnog prometa moraju otvoriti siguran poštanski
pretinac i Ministarstvu priopćiti svaku promjenu adrese sigurnog poštanskog pretinca u
skladu s pravilnikom koji će o tome donijeti ministar nadležan za poslove pravosuđa.
Službenom adresom sigurnog elektroničkog poštanskog pretinca smatra se adresa koja
je objavljena na popisu.
Članak 492.c
Dostava pismena sigurnim elektroničkim putem obavlja se putem informacijskog
sustava posredovanjem organizacije koja obavlja djelatnost elektroničke dostave.
Informacijski sustav automatski šalje adresatu u njegov siguran elektronički poštanski
pretinac pismeno, koje adresat mora preuzeti u roku od petnaest dana, inače nastupaju
posljedice iz stavka 5. ovoga članka.
Informacijski sustav istodobno s uručenjem pismena prema prethodnom stavku,
adresatu koji je sudu priopćio elektroničku adresu, na elektroničku adresu šalje
automatski i informativnu poruku u kojoj ga obavještava da je pismeno u
informacijskom sustavu te da ga adresat mora preuzeti u roku od petnaest dana od dana
od kojeg mu je bilo poslano u njegov sigurni elektronički poštanski pretinac. U poruci
se adresata izričito upozorava na pravne posljedice iz stavka 5. ovoga članka.
Adresat pismeno preuzima iz informacijskog sustava iz stavka 1. ovog članka tako da
upotrebom kvalificiranog certifikata za napredni elektronički potpis dokaže svoju
istovjetnost, obavi uvid u sigurni elektronički poštanski pretinac i (naprednim)
elektroničkim potpisom potpiše dostavnicu.
Smatrat će se da je dostava prema stavku 3. ovog članka obavljena danom kada adresat
preuzme pismeno. Ako se pismeno ne preuzme u roku od 15 dana, smatrat će se da je
dostava obavljena istekom roka od 15 dana od dana kada je pismeno pristiglo u siguran
elektronički poštanski pretinac.
Informacijski sustav o dostavi obavještava sud koji je dostavu odredio s dostavnicom u
elektroničkom obliku.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 18/19Na način određen u ovom članku sigurnim elektroničkim putem mogu se dostaviti i ona
pismena koja imaju izvornike u fizičkom obliku, ako je elektronički (skenirani) prijepis
koji je izrađen na temelju izvornika u fizičkom obliku potpisan naprednim
elektroničkim potpisom suda potvrđen kvalificiranim certifikatom.
Članak 492.d
Osobnom dostavom smatra se i dostava obavljena sukladno odredbi članka 492.c ovoga
Zakona.«.
Članak 94.
Članak 497.b briše se.
Članak 95.
Članak 498. briše se.
Članak 96.
U članku 499. stavku 1. u prvoj rečenici iz riječi: »pismena« stavlja se zarez i dodaju
riječi: »elektroničkim putem,«.
Stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.
Članak 97.
Iza članka 501. dodaje se članak 501.a koji glasi:
»Članak 501.a
U postupku pred trgovačkim sudovima koji se vodi povodom prigovora protiv platnog
naloga na temelju vjerodostojne isprave ili rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne
isprave, sud će najkasnije do zaključenja glavne rasprave na prijedlog tužitelja,
neovisno o uvjetima za određivanje prethodne mjere, odrediti zabranu banci da tuženiku
ili trećoj osobi, po nalogu tuženika, isplati s njegova računa novčani iznos za koji je
određena prethodna mjera, u pravilu iznos sporne tražbine, osim ako iz navoda u
prigovoru i spisu priloženih isprava proizlazi veća vjerojatnost da tuženik uspije u
sporu.«.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 98.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će odluku o ispunjavanju uvjeta za
isticanje presude na e­oglasnoj ploči sudova u skladu s odredbama ovoga Zakona, kad
se za to ispune uvjeti na pojedinom sudu.
Do donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka sud će stranci koja je bila uredno
obaviještena o ročištu na kojem se presuda objavljuje dostaviti presudu prema
odredbama ovoga Zakona o dostavi pismena.
Članak 99.
Pravilnik iz članka 492.a stavka 5. i članka 492.b stavka 8. Zakona dodanih člankom 93.
ovoga Zakona ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će u roku od 90 dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.12.09.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 19/19Članak 100.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti odredba članka 266.a Obiteljskog
zakona (»Narodne novine«, br. 116/03., 17/04., 136/04., 107/07., 57/11. i 61/11.).
Članak 101.
Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona u Ovršnom zakonu (»Narodne novine«, br.
112/12.) u članku 26. stavku 1. brojka: »1.000,00« zamjenjuje se brojkom: »5.000,00«,
a brojka: »5.000,00« brojkom: »10.000,00«.
Članak 102.
Postupci pokrenuti prije stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se primjenom
odredbi Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92., 112/99.,
88/01., 117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 96/08., 123/08., 57/11. i 148/11.).
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, odredbe članka 1., članka 2., članka 6.,
članka 10. do članka 17., članka 19., članka 21. do 30., članka 35. do 38., članka 41. do
članka 50., članka 52., članka 53., članka 57., članka 61., članka 71., članka 73. do
članka 79., članka 81., članka 82., članka 93., članka 95., članka 96. stavka 1. i 2.,
članka 97., članka 98. i članka 101. ovoga Zakona primjenjivat će se na postupke
pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredbe članka 9., članka 80. i članka 84. ovoga Zakona primjenjivat će se na postupke
u kojima na dan stupanja na snagu ovoga Zakona nije donesena prvostupanjska odluka.
Članak 103.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. travnja 2013.
Klasa: 740­08/12­01/01
Zagreb, 15. veljače 2013.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.29.08.2016. 89 24.07.2014 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­885/2013 od 11. srpnja 2014.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/7USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
1807
Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica, te suci Mato
Arlović, Snježana Bagić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Davor Krapac, Ivan Matija,
Antun Palarić i Duška Šarin, rješavajući o prijedlozima za pokretanje postupka za
ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj
56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), na sjednici održanoj 11. srpnja 2014.
donio je
ODLUKU
I. Pokreće se postupak za ocjenu suglasnosti s Ustavom te se ukida članak 392.b stavak
4. Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine« broj 53/91., 91/92., 112/99.,
88/01., 117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 123/08., 57/11. i 148/11. – pročišćeni tekst).
II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.
Obrazloženje
I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM
1. Prijedlog za ocjenu ustavnosti članka 392.b stavka 4. Zakona o parničnom postupku
(»Narodne novine« broj 53/91., 91/92., 112/99., 88/01., 117/03., 88/05., 2/07., 84/08.,
123/08., 57/2011. i 148/11. – pročišćeni tekst, u daljnjem tekstu: ZPP) podnio je
Tomislav Pasarić iz Zagreba.
Članak 392.b unesen je u ZPP člankom 5. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o
parničnom postupku (»Narodne novine« broj 57/11.) koji je donio Hrvatski sabor na
sjednici održanoj 13. svibnja 2011.
II. OSPORENA ODREDBA ZAKONA
2. Članak 392.b ZPP­a glasi:
»Članak 392.b
Vijeće sastavljeno od pet sudaca revizijskog suda odbacit će nepotpunu i nedopuštenu
reviziju iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona, a i nepravodobnu ako je to propustio
učiniti prvostupanjski sud. Takvo rješenje treba biti obrazloženo.
Vijeće iz stavka 1. ovoga članka će reviziju iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona
rješenjem odbaciti kao nedopuštenu i ako u reviziji ne bude određeno naznačeno pravno
pitanje zbog kojega se podnosi uz određeno navođenje propisa i drugih važećih izvora
prava koji se na njega odnose kao i zato što u njoj nisu određeno izloženi razlozi zbog
kojih podnositelj smatra da je to pitanje važno za osiguranje jedinstvene primjene prava
i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
Vijeće iz stavka 1. ovoga članka će reviziju iz članka 382. stavka 2. ovoga Zakona
odbaciti i ako ocijeni da pravno pitanje zbog kojega je ona izjavljena nije važno za
osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.29.08.2016. 89 24.07.2014 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­885/2013 od 11. srpnja 2014.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/7U obrazloženju rješenja iz stavka 2. i 3. ovoga članka treba se samo pozvati na odredbe
stavka 2., odnosno 3. ovoga članka koje predviđaju odbacivanje takve revizije zbog
tamo navedenih razloga. Ako ocijeni da bi to bilo svrhovito, vijeće može odlučiti i da se
posebno obrazlože razlozi zbog kojih je donijelo takvo rješenje.
Ako vijeće u slučaju iz stavka 3. ovoga članka nađe da samo neko od više istaknutih
pravnih pitanja nije važno za osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti
svih u njegovoj primjeni, revizija će se odbaciti samo glede toga pitanja.«
III. PRIGOVORI PREDLAGATELJA
3. Predlagatelj smatra da članak 392.b ZPP­a nije u suglasnosti s člancima 14. stavkom
2. i 29. stavkom 1. Ustava.
3.1. U prijedlogu predlagatelj polazi od načela prava na pravično suđenje smatrajući da
svaka »revizijska odluka« mora biti obrazložena. U tom smislu u prijedlogu je
navedeno:
»Člankom 14. stavkom 2. Ustava određeno je: 'svi su pred zakonom jednaki'.
(...)
... Opće načelo jednakosti nalaže da se svi ljudi pred zakonom jednako tretiraju.
Ustavnopravno je ne prihvatljivo ponašanje zakonodavca pri kojem se ista činjenična
stanja tretiraju različito, a različita na istovjetni način. Ustavno načelo opće jednakosti
pred zakonom povrijeđeno je i kada se jedna grupa na koju je upućena norma u
usporedbi s drugom grupom adresata norme drukčije tretira, iako između te dvije grupe
ne postoje razlike niti takve vrste niti takve težine koje bi mogle opravdati nejednak
tretman. Kod postojanja jednakoga i nejednakoga tretmana od strane države, on može
biti ustavnopravno prihvatljiv samo u situacijama kad je razlog nejednakog tretmana
takve vrste, težine i intenziteta da je u stanju opravdati različiti tretman od strane
zakonodavne vlasti.
Člankom 4. osporene odredbe dano je ovlaštenje Vijeću Vrhovnog suda odbaciti tako
zvanu izvanrednu reviziju opisanu člankom 382. stavkom 2. ZPP, bez obrazloženja.
Izvanredna revizija ulaže se u pravilu zbog povreda procesnog i materijalnog prava
počinjenog na način koji je od važnosti za uspostavu konzistentnog sustava jedinstvene
primjene prava. Dakle ovdje se ne radi o odbačaju iz razloga nedostatka 'forme', čija se
nedopustivost lako može utvrditi zbog izostanka sadržaja što je kao forma procesnim
propisom nužno propisano. Ovdje se pak radi o odbacivanju iz razloga što pitanje nije
relevantno za jednaku primjenu prava, a što već predstavlja ocjenu 'merituma' stvari. Pri
čemu to Vrhovni sud može činiti na način da razlozi za odlučivanje podnositelju revizije
ostanu u potpunosti nepoznati.
Ovime rješenje o odbačaju izvanredne revizije postaje u pravnom poretku Republike
Hrvatske jedini pojedinačni akt tijela sudbene vlasti u kojem ta tijela imaju ex lege
ovlast podnositeljima izvanrednog pravnog lijeka uskratiti obrazloženje razloga za
rješavanje. Ovakvim zakonskim uređenjem se podnositelji revizije diferenciraju u pravu
na obrazloženu rješidbu bez posebnog, razboritog i opće razvidnog razloga.
Ujedno podnositeljima izvanredne revizije nameče se nerazmjeran teret. Naime, rješenje
Vrhovnog suda nije krajnje pravno sredstvo koje u ustavnopravnom poretku Republike
Hrvatske stranke mogu koristiti. Prema članku 62. stavku 1. Ustavnog zakona o
Ustavnom sudu Republike Hrvatske 'svatko' ima pravo podnijeti ustavnu tužbu po
iscrpljivanju dopuštenog pravnog puta radi zaštite ustavnih prava.
Odbačajem revizije podnositelji ustavne tužbe gube mogućnost zaštite ustavnih prava
protiv pravomoćne presude. Ujedno podnositeljima je praktički onemogućeno uspješno29.08.2016. 89 24.07.2014 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­885/2013 od 11. srpnja 2014.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/7ulaganje ustavne tužbe i protiv rješenja o odbačaju revizije iz razloga nepoznavanja
neposredno bitnih razloga za rješavanje u konkretnom slučaju. Također i Ustavnom
sudu je nemoguće ispitati rješidbu koja ne sadrži obrazloženje. Na opisani način
osnovnom normom utvrđeno pravo 'svakoga' na podnošenje osporenim zakonskim
rješenjem se bitno ograničava, odnosno ograničava se preko mjere koja dovodi u
opasnost bit služenja procesnim ovlaštenjem utvrđenim osnovnom normom, normom
više pravne snage od osporene.«
3.2. Predlagatelj dalje navodi:
»Sukladno članku 29. stavku 1. Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i
nepristrani sud pravično i u razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama, ili
o sumnji ili optužbi zbog kažnjivog djela. Pravo na pošteno i pravično suđenje sadržano
je i u članku 6., i članku 13. Europske konvencije o ljudskim pravima i temeljnim
slobodama te nekim odredbama Protokola 7. uz Europsku konvenciju o ljudskim
pravima i temeljnim slobodama.
Pravo na pravično suđenje podrazumijeva skupinu postupovnih ovlaštenja kojima se
jamči standard procesnog položaja stranaka u postupku. Osnovno pravo koje proizlazi
iz prava na pravično suđenje odnosi se na pravo na pristup sudu. Svaki podnositelj
zahtjeva ima pravo da njegov zahtjev bude iznesen pred sud. Ovo pravo bi predstavljalo
nudum ius ukoliko ne bi u sebi sadržavalo i pravo na rješavanje spora od strane
nadležnog suda. Pod sudom u smislu prava na pravično suđenje podrazumijeva se trajno
zakonom ustanovljeno sudbeno tijelo neovisno i nepristrano od izvršne vlasti i stranaka
u postupku, koje je sposobno osigurati sva procesna jamstva koja iz pravnog poretka
proizlaze. Procjena nepristranosti suda provodi se na subjektivnoj i objektivnoj razini.
Prema subjektivnom kriteriju sud mora biti sastavljen od sudaca kod kojih nema
osobnih uvjerenja ili predrasuda, a koje bi mogle utjecati na postupak donošenja
presude. Prema objektivnom kriteriju sud mora po svom sastavu isključiti svaku
legitimnu dvojbu glede njegove pristranosti. Osim formalnog pristupa sudu, pravo na
pošteno suđenje obuhvaća i dužnost suda učinkovitog ispitivanja podnesaka,
argumenata i dokaza iznesenih tijekom postupka te pravnu procjenu tih argumenata.
Pazeći pri tome da se svakoj strani u postupku mora omogućiti načelna 'jednakost
oružja', odnosno mora joj se osigurati razumna mogućnost da iznese svoje argumente u
uvjetima koji je ne stavljaju u položaj očite neravnopravnosti u odnosu na protivnu
stranu. Pravo na pošteno suđenje implicira i pravo stranaka u postupku biti upoznate sa
svakim očitovanjem ili podneskom koji je upućen sucu u namjeri da se njime utječe na
tijek postupka, kao i pravo na očitovanje na takve procesne radnje.«
Predlagatelj ističe da pravo na pravično suđenje obuhvaća i pravo stranke saznati za
razloge bitne za odlučivanje u konkretnom slučaju. U tom smislu predlagatelj upućuje
na praksu Ustavnog suda i Europskog suda za ljudska prava u Strasbourgu (u daljnjem
tekstu: ESLJP).
Zaključno predlagatelj navodi:
»Slijedom svega iznijetoga, cijeneći osporenu odredbu, a poglavito njezin stavak 4.
ustavnopravno neprihvatljiv s aspekta ustavnih odredba sadržanih u članku 14. stavku 2.
i članku 29. stavku 1. Ustava, a time posredno i nesuglasnim s člankom 3. i člankom 5.
Ustava predlažem Ustavnom sudu pokrenuti postupak za ocjenu suglasnosti neustavne
odredbe i donošenje odluke o njezinom ukidanju.«
IV. MJERODAVNE ODREDBE USTAVA I KONVENCIJE
1) Ustav Republike Hrvatske
4. Ustavni sud je kod razmatranja osnovanosti prijedloga predlagatelja ocijenio
mjerodavnim sljedeće odredbe Ustava:29.08.2016. 89 24.07.2014 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­885/2013 od 11. srpnja 2014.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/7»Članak 3.
(...) jednakost, ... vladavina prava ... najviše su vrednote ustavnog poretka Republike
Hrvatske i temelj za tumačenje Ustava.«
»Članak 29.
Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično i u
razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama,
(...)«
»Članak 116.
Vrhovni sud Republike Hrvatske, kao najviši sud, osigurava jedinstvenu primjenu prava
i ravnopravnost svih u njegovoj primjeni.
(...)«
2) Konvencijsko pravo
5. Prva rečenica članka 6. stavka 1. Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih
sloboda (»Narodne novine – Međunarodni ugovori« broj 18/97., 6/99. – pročišćeni
tekst, 8/99. – ispravak, 14/02. i 1/06.; u daljnjem tekstu: Konvencija) glasi:
»Članak 6.
PRAVO NA POŠTENO SUĐENJE
1. Radi utvrđivanja svojih prava i obveza građanske naravi ... svatko ima pravo da
zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično, javno i u razumnom roku
ispita njegov slučaj.
(...)«
3) Zakon o sudovima
6. Člankom 20. Zakona o sudovima (»Narodne novine« broj 28/13.) propisana je
nadležnost Vrhovnog suda Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: Vrhovni sud).
Članak 20. Zakona o sudovima glasi:
»Članak 20.
Vrhovni sud Republike Hrvatske:
1. osigurava jedinstvenu primjenu prava i ravnopravnost svih u njegovoj primjeni,
2. (...),
3. odlučuje o izvanrednim pravnim lijekovima protiv pravomoćnih odluka sudova u
Republici Hrvatskoj,
4. (...).«
V. OCJENA USTAVNOG SUDA
7. ZPP­om se uređuju pravila postupka na temelju kojih sud raspravlja i odlučuje u
sporovima o osnovnim pravima i obvezama čovjeka i građanina, o osobnim i
obiteljskim odnosima građana te u radnim, trgovačkim, imovinskim i drugim29.08.2016. 89 24.07.2014 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­885/2013 od 11. srpnja 2014.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/7građanskopravnim sporovima, ako zakonom nije za neke od tih sporova određeno da u
njima sud rješava po pravilima kojeg drugog postupka.
Do pravomoćnosti sudske odluke parnični postupak trebao bi se smatrati redovnim
postupkom, a nakon pravomoćnosti sudske odluke iznimkom za posebne slučajeve.
Stoga su u ZPP­u propisani redovni i izvanredni pravni lijekovi. Redovnim se pravnim
lijekovima pobijaju nepravomoćne sudske odluke, a izvanrednim pravomoćne sudske
odluke.
Osporeni članak 392.b sadržan je u dijelu ZPP­a koji uređuje institute izvanrednih
pravnih lijekova u parničnom postupku (članci od 382. do 400. ZPP­a).
7.1. Revizija je izvanredan, devolutivan, samostalan, ograničen, dvostran i
nesuspenzivan pravni lijek koji parnične stranke zbog povrede zakona mogu podnijeti
protiv presuda drugostupanjskih sudova koje su donesene u povodu žalbi protiv presuda
prvostupanjskih sudova te rješenja drugostupanjskih sudova kojima se postupak pred
sudom pravomoćno završava.
Riječ je o ustaljenoj zakonskoj instituciji hrvatskog pravnog poretka o kojoj, sukladno
zakonodavnoj tradiciji, odlučuje najviši sud u zemlji. Prema članku 116. stavku 1.
Ustava, najviši sud u zemlji je Vrhovni sud kojemu je temeljna ustavna zadaća
osiguravati jedinstvenu primjenu prava i ravnopravnost svih u njegovoj primjeni.
8. Ustavni sud napominje da termini redovna i izvanredna revizija nisu zakonski
termini, već se oni koriste radi toga da bi se njima označile dvije pravne situacije u
kojima se revizija kao pravni lijek protiv drugostupanjskih odluka može podnijeti, a
koje se po pretpostavkama za njihovu dopuštenost (razlozima zbog kojih se mogu
podnijeti) i po postupku koji se povodom njih provodi značajno razlikuju.
9. Pravno uređenje instituta revizije kao izvanrednog pravnog lijeka i pretpostavke za
njezinu dopuštenost s vremenom su višekratno mijenjani, čime se bitno utjecalo na
postupanje Vrhovnog suda kao najvišeg suda u Republici Hrvatskoj i na njegovu
ustavnu zadaću da osigurava jedinstvenu primjenu prava i ravnopravnost svih u
njegovoj primjeni (detaljan prikaz instituta revizije i njegovih izmjena i dopuna sadržan
je u rješenju Ustavnog suda broj: U­I­4365/2008 od 26. ožujka 2013., objavljenom u
»Narodnim novinama« broj 43/13.).
10. Polazeći od revizije kao izvanrednog pravnog lijeka, koji se podnosi protiv
drugostupanjske sudske odluke kojom se postupak pravomoćno završava i o kojoj
odlučuje Vrhovni sud ispitujući zakonitost odluka nižestupanjskih sudova, revizija je
nužno po prirodi parničnog postupka pravni lijek za čije su podnošenje utvrđene strože
pretpostavke, a razlozi zbog kojih se može podnijeti su ograničeni.
ESLJP je u tom smislu ponovio svoje ustaljeno pravno stajalište i u predmetu Bulfracht
Ltd. protiv Hrvatske, (odluka, 21. lipnja 2011., zahtjev br. 53261/08):
»35. ... Način na koji se članak 6. stavak 1. primjenjuje na žalbene ili kasacijske sudove
ovisi o posebnim značajkama dotičnoga postupka, te treba uzeti u obzir ukupnost
postupka vođenog u domaćem pravnom poretku i ulogu kasacijskog suda u njemu;
uvjeti dopuštenosti revizije mogu biti stroži od onih za redovnu žalbu (vidi, inter alia,
presudu u predmetu Brualla Gómez de la Torre protiv Španjolske, 19. prosinca 1997.,
Izvješća o presudama i odlukama 1997 VIII, str. 2956, § 37.).«
Tako se redovna revizija može podnijeti samo zbog bitnih povreda odredaba parničnog
postupka (uz određena značajna ograničenja u usporedbi s bitnim povredama zbog kojih
se može izjaviti žalba) i zbog pogrešne primjene materijalnog prava, dok se izvanredna
revizija može podnijeti i pobijana se presuda može ispitivati samo zbog
materijalnopravnog ili postupovnopravnog pitanja zbog kojeg je »dopuštena«, dakle,29.08.2016. 89 24.07.2014 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­885/2013 od 11. srpnja 2014.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/7zbog pitanja važnog za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti svih u
njegovoj primjeni.
10.1. Prema odredbama ZPP­a, kada Vrhovni sud odlučuje o redovnoj reviziji tada je on
»klasični« kasacijski sud, a revizijska odluka tog suda ima učinke inter partes.
Pretpostavke za dopuštenost te revizije propisane su člankom 382. stavkom 1. ZPP­a.
Suprotno tomu, izvanredna revizija uređena je kao pravni lijek čija je primarna zadaća
osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
Uloga je Vrhovnog suda u tom postupku (kod odlučivanja o izvanrednoj reviziji)
osigurati pravilno i jedinstveno tumačenje zakona, čime Vrhovni sud svojim odlukama
izravno utječe na ujednačavanje sudske prakse i pridonosi pravnoj sigurnosti koja je
bitna sastavnica vladavine prava. Sukladno tome, institut izvanredne revizije uvijek je
povezan s pitanjima od javnog/općeg interesa. Istodobno, preko njega se u najvećoj
mjeri očituje ustavna zadaća Vrhovnog suda u smislu članka 116. stavka 1. Ustava.
Pretpostavke za dopuštenost te revizije razlikuju se od onih propisanih za redovnu
reviziju. One su dijelom specifične jer izražavaju tu osobitu javnopravnu svrhu
izvanredne revizije.
11. Člankom 392.b ZPP­a propisano je postupanje revizijskog vijeća Vrhovnog suda
koje odlučuje o izvanrednoj reviziji.
Ustavni sud primjećuje da su tim člankom propisane različite pravne situacije u kojima
revizijsko vijeće Vrhovnog suda može odbaciti izvanrednu reviziju kao nepotpunu,
nedopuštenu ili nepravodobnu.
11.1. Tako prema stavku 1. članka 392.b ZPP­a revizijsko vijeće Vrhovnog suda odbacit
će nepotpunu i nedopuštenu reviziju iz članka 382. stavka 2. ZPP­a, a i nepravodobnu
ako je to propustio učiniti prvostupanjski sud. U tim slučajevima rješenje revizijskog
vijeća Vrhovnog suda mora biti obrazloženo.
Prema članku 389. ZPP­a izvanredna revizija je nepravodobna ako nije podnesena u
roku koji je određen za njezino podnošenje (članak 382. stavak 4.), a nepotpuna je ako
se na temelju nje ne može utvrditi koja se presuda pobija i ako nije potpisana.
11.2. Stavcima 2. i 3. članka 392.b također je propisano da revizijsko vijeće Vrhovnog
suda može odbaciti izvanrednu reviziju kao nedopuštenu i to u dvije pravno različite
situacije. Prva, kada je izvanredna revizija nepotpuna jer ne ispunjava formalne
pretpostavke da bi se o njoj odlučivalo (nije sastavljena u skladu s člankom 382.
stavkom 2.). Druga, kada je izvanredna revizija potpuna (sastavljena je u skladu s
člankom 382. stavkom 2.), ali revizijsko vijeće Vrhovnog suda ocijeni da pravno pitanje
zbog kojeg je revizija izjavljena nije važno za osiguranje jedinstvene primjene prava i
ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni.
Međutim, za razliku od slučajeva navedenih u stavku 1. članka 392.b ZPP­a (kada
rješenje o odbačaju revizije mora biti obrazloženo), u slučajevima iz stavaka 2. i 3. istog
članka revizijsko vijeće Vrhovnog suda, prema članku 392.b stavku 4. ZPP­a, ne mora
obrazlagati svoju odluku, odnosno ne mora navoditi razloge zbog kojih je izvanrednu
reviziju odbacilo kao nedopuštenu. Samo u slučaju ako ocijeni da bi to bilo svrhovito,
revizijsko vijeće Vrhovnog suda može odlučiti i da se posebno obrazlože razlozi zbog
kojih je donijelo takvo rješenje.
11.3. Razmatrajući osporeni stavak 4. članka 392.b ZPP­a u odnosu na stavke 1., 2. i 3.
istog članka, Ustavni sud ocjenjuje ustavnopravno neprihvatljivim takvo normativno
rješenje kad je riječ o ovlastima Vrhovnog suda da ne navodi razloge za odbacivanje
svoje odluke donesene u povodu izvanredne revizije. Naime, Ustavni sud ne vidi
nijedan objektivan i relevantan razlog zbog kojeg postoji obveza obrazlaganja rješenja
kojim se odbacuje izvanredna revizija iz razloga propisanih stavkom 1. članka 392.b29.08.2016. 89 24.07.2014 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­885/2013 od 11. srpnja 2014.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/7ZPP­a, a takva obveza ne postoji kod odbačaja izvanredne revizije iz stavaka 2. i 3.
istog članka.
12. Štoviše, u slučaju iz stavka 3. članka 392.b ZPP­a nije samo riječ o uskraćivanju
prava stranke da bude upoznata s razlozima zbog kojih se odbacuje njezino pravno
sredstvo na koje ona ima zakonsko pravo i koje ispunjava sve formalne pretpostavke,
nego o tome da se cjelokupna javnost, uključujući i cjelokupni sustav redovnih i
specijaliziranih sudova, kao i Ustavni sud, isključuje od mogućnosti da saznaju ili
dobiju uvid u shvaćanja najvišeg suda u zemlji koje je važno za kreiranje nacionalne
jurisprudencije i usmjeravanje nacionalnog sudskog mehanizma. Naime, preko odluke
Vrhovnog suda o tome je li neko pravno pitanje važno za osiguranje jedinstvene
primjene zakona i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni ili nije, najjasnije se vidi
način na koji Vrhovni sud gradi jedinstvenost nacionalnog sudskog prostora i osigurava
ravnopravnost građana u smislu članka 116. stavka 1. Ustava.
Upravo iz tih razloga u rješenju kojim Vrhovni sud odbacuje izvanrednu reviziju kao
nedopuštenu (jer je ocijenio da pravno pitanje zbog kojeg je ona izjavljena nije važno za
osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti svih u njegovoj primjeni),
moraju biti navedeni dostatni i relevantni razlozi za takvu odluku.
Pri tome, opseg i podrobnost obrazloženja mogu varirati ovisno o konkretnom pitanju,
pa razlozi za odbacivanje revizije (i) u smislu članka 392.b stavka 3. ZPP­a mogu biti
sažeti i u samo »jednu rečenicu« ako ona jasno upućuje na razloge zbog kojih to pitanje
nije važno za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti svih u njegovoj
primjeni. No, ne navoditi nijedan razlog (iako je riječ o pitanju od općeg/javnog
interesa) i za to imati zakonsku ovlast upućuje na duboku nesuglasnost članka 392.b
stavka 4. ZPP­a s člankom 116. stavkom 1. Ustava. Takva zakonska odredba negira sam
smisao i svrhu ustavne zadaće Vrhovnog suda propisane člankom 116. stavkom 1.
Ustava.
13. Ustavni sud također primjećuje da članak 392.b stavak 4. ZPP­a i njegova primjena
može u javnosti stvoriti dojam da Vrhovni sud, odbacujući izvanrednu reviziju kao
nedopuštenu u slučaju kada ocijeni da pravno pitanje zbog kojeg je ona izjavljena nije
važno za osiguranje jedinstvene primjene zakona i ravnopravnosti svih u njegovoj
primjeni, ne navodeći razloge za njezino odbacivanje, postupa samovoljno i arbitrarno.
Zahtjevi povezani s »vanjskim dojmom« pravilnog funkcioniranja sudova, inherentni
pravu na pošteno suđenje, ali i pravilnom funkcioniranju sudbene vlasti, ne dopuštaju
mogućnost da se izvanredna revizija odbacuje bez navođenje razloga za takvu sudsku
odluku.
14. Sukladno navedenom, na temelju članka 55. stavka 1. Ustavnog zakona o Ustavnom
sudu Republike Hrvatske (»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 49/02. – pročišćeni
tekst; u daljnjem tekstu: Ustavni zakon) odlučeno je kao u točki I. izreke.
15. Objava odluke (točka II. izreke) temelji se na članku 29. stavku 1. Ustavnog zakona.
Broj: U­I­885/2013
Zagreb, 11. srpnja 2014.
USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.