Luonnos 3.12.2018 
 
  
Ympäristöministeriön asetus 
rakennusten vesilaitteistoihin tarkoitettujen messinkisten ja kuparisten                                                
putkiyhteiden olennaisista teknisistä vaatimuksista 
 
Ympäristöministeriön päätöksen mukaisesti säädetään maankäyttö- ja rakennuslain 
(132/1999) 117 c §:n 3 momentin nojalla, sellaisena kuin se on laissa (958/2012): 
 
1 § 
Soveltamisala 
Tämä asetus koskee rakennuksen ja kiinteistöllä sijaitsevien vesilaitteistojen talousveden sekä 
lämpimän käyttöveden johtamiseen tarkoitettujen messinkisten ja kuparisten putkiyhteiden (jäl-
jempänä putkiyhteiden ) olennaisia teknisiä vaatimuksia. Tämä asetus on sovellettavissa myös 
muista kupariseoksista valmistettuihin putkiyhteisiin.    
Tämä asetus kattaa putkiyhteet ja jakotukit, joiden kierreliitospään koko on yhdestä nel-
jäsosatuumasta neljään tuumaan (nimelliskoko DN 8–DN 100) ja kapillaariliitospäillä varuste-
tut putkiyhteet kupariputkille, joiden nimellisulkohalkaisija on 10–108 millimetriä.  
 
 
2 § 
Määritelmät 
Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 
1) Putkiyhteellä kierreliitospäillä, kapillaariliitospäillä tai niillä molemmilla varustettua 
putkiyhdettä, joka on valmistettu messingistä tai kuparista. Kuparisessa putkiyhteessä on 
pelkästään kapillaariliitospäät.  
2) Kapillaariliitospäällä  kupariputken juotosliitokseen tarkoitettua muhvimaista liitospäätä.  
 
 
3 § 
 
Kelpoisuus talousveden johtamiseen  
 
Putkiyhteestä ei saa siirtyä veteen terveydelle haitallisia aineita eikä se saa heikentää veden 
laatua. Putkiyhteiden veden kanssa kosketuksiin joutuvien materiaalien on sovelluttava talous-
veden johtamiseen. Jos metalliosat ovat kupariseosta, jonka lyijypitoisuus on enintään 0,2 pro-
senttia, ei testausta edellytetä. 
Putkiyhteen valmistusmateriaalista testiveteen liuenneen lyijyn pitoisuus voi olla enintään 
viisi mikrogrammaa litrassa, kun materiaali on testattu todellisia käyttöolosuhteita vastaavalla 
26 viikon pituisella liukenemiskokeella. Testiveden happamuuden (pH-arvo) arvon on oltava    
  
 
2 välillä 6,7–8,4, alkaliteetin arvon välillä 0,5–1,3 millimoolia litrassa ja happisaturaation arvon 
yli 70 prosenttia. Testiveden on seisottava neljä tuntia ennen vesinäytteen ottoa. 
Vaihtoehtoisena tuotetta koskevana vaatimuksena putkiyhteen metallisista osista veteen 
liuenneen lyijyn sallittu enimmäismäärä voi olla putkiyhteen koosta riippuen taulukon yksi mu-
kainen, kun liukeneminen on testattu kymmenen vuorokauden kokeella. Kokeessa voi liueta 
kadmiumia enintään kaksi mikrogrammaa. Testiliuoksena on oltava vaihdettava synteettinen 
talousvesi, jonka happamuuden arvon on oltava 7,0 0,1. 
 
Taulukko 1. Liuenneen lyijyn sallittu enimmäismäärä 10 vuorokauden kokeessa. 
. 
Putkiyhteiden nimelliskoko, 
DN    ≤ 25 32 40 50 65 80 100 
Lyijymäärä,  g 5 8 20 25 40 70 90 
    
 
4 § 
Korroosionkestävyys 
Messinkisten putkiyhteiden on oltava sinkinkadonkestävästä messingistä tai muusta korroo-
sionkestävästä kupariseoksesta valmistettuja. Messingin sinkinkadonkestävyyden on säilyttävä 
asennettaessa messinkinen kapillaariyhde kovajuotoksella, kun lämpötila on yli 550 celsiusas-
tetta. Messinkisten putkiyhteiden sinkinkadon syvyyden maksimiarvo voi olla enintään 200 
mikrometriä. Sinkinkadon osoittamista ei edellytetä, kun putkiyhteen koostumuksen sinkkipi-
toisuus on enintään 15 prosenttia. 
Putkiyhteiden on oltava valmistettuja niin, että niihin ei synny jännityskorroosiota. 
Jos putkiyhde on valmistettu kuparista, on kuparin vastattava rakennusten vesilaitteistoihin 
tarkoitettujen kupariputkien olennaisista teknisistä vaatimuksista annetun ympäristöministeriön 
asetuksen (xx/20xx) 3 §:ssä säädettyjä vaatimuksia. 
 
 
5 § 
Pintojen ominaisuudet 
Putkiyhteen pintojen on oltava sileitä ja puhtaita eikä niissä saa olla pintavikoja tai teräviä 
reunoja.   
 
 
6 § 
Rakenne ja mitat 
Kierreliitoksin kiinnitettävissä ja tiivistettävissä putkiyhteissä on oltava tuumakokoiset putki-
kierteet. Putkiyhteiden seinämänpaksuuden on täytettävä taulukossa kolme esitetyt vaatimuk-
set. Putkikierteiden päämitat on esitetty taulukoissa neljä ja viisi. 
Juotosliitoksin kiinnitettävissä putkiyhteissä on oltava juotosliitokseen soveltuvat kapillaari-
liitospäät. Kapillaariliitospäiden mittojen on täytettävä taulukossa kuusi esitetyt vaatimukset. 
 
    
  
 
3 Taulukko 3. Kierteellisten putkiyhteiden nimelliskoot ja niitä vastaavat kierrekoot sekä seinämän vä-
himmäispaksuudet. 
 
Putkiyhteiden nimelliskoko, DN    8 10 15 20 25 32 40 50 65 80 100  
Kierteen tuumakoko ¼  ⅜ ½  ¾  1 1 ¼ 1 ½ 2 2 ½  3 4 
Seinämän vähimmäispaksuus , mm  1,5 1,6 1,8 2,0 2,1 2,3 2,5 2,8 3,1 3,2 3,5 
 
Taulukko 4. Kartiomaisen ulkokierteen mitat. 
Mitat millimetreinä  
Putkiyhteiden nimelliskoko, DN    8 10 15 20 25 32 40 50 65 80 100  
Kierteen tuumakoko  ¼  ⅜ ½  ¾  1 1 ¼ 1 ½  2 2 ½  3 4 
Asennuspituus 1) 3,7 3,7 5,0 5,0 6,4 6,4 6,4 7,5 9,2 9,2 10,4  
Mittauspituus 2) min. 4,7 5,1 6,4 7,7 8,1 10,4  10,4 13,6 14,0 17,1 21,9 
max. 7,3 7,7 10,0  11,3 12,7 15,0 15,0 18,2 21,0 24,9 28,9 
1) Mittaustason takana oleva tehollinen kierrepituus (täys- ja vajaakierteen pituus)  
2) Mittaustason etäisyys kierteen pienimmästä päästä  (Kartiokierteen halkaisija määritetään mittaustasossa.) 
 
Taulukko 5. Lieriömäisen sisäkierteen kierrepituus. 
 
   Putkiyhteiden nimelliskoko, 
DN 8 10 15 20 25 32 40 50 65 80 100  
  Kierteen tuumakoko ¼ ⅜ ½ ¾ 1 1¼ 1½ 2 2 ½  3 4 
 Vähimmäiskierrepituus a) , mm 8 8,5  10,5  12,0  13,5   15,5 15,5 19,0  20,0 21,0  23,0 
  Enimmäiskierrepituus a),  mm 11,0 11,4  15,0    16,3 19,1 21,4 21,4 25,7  30,2 33,3 39,3 
a)  Lieriömäisen sisäkierteen (tunnus Rp) tehollinen kierrepituus 
 
Taulukko 6.  Kapillaariliitospään mitat. 
Mitat millimetreinä 
 Putkiyhteiden nimellishalkaisija, 
D 1) 10 12 15 18 22 28 35 42 54 64 76,1  88,9 108 
 Seinämän  
vähimmäispaksuus  kupari 0,6  0,6 0,7 0,8 0,9 0,9 1,0 1,1 1,2 1,4 1,6 1,8 2,1 
 messinki 1,0  1,1 1,2 1,4 1,4 1,5 1,6 1,8 1,9 2,0 2,6 2,9 3,9 
 Vähimmäiskosketuspituus, 7,8  8,6 10,6 12,6 15,4 18,4 23,0 27,0 32,0 32,5 33,5 37,5 47,5 
 Muhvin keskihalkaisijan toleranssi 
 putkiyhteiden nimellishalkaisijan 
suhteen +0,15 
+0,06 +0,18 
+0,07 +0,23 
+0,09 +0,33 
+0,10 
1) Liitospään muhvin putkiyhteiden nimellishalkaisija vastaa kupariputken nimellisulkohalkaisijaa. 
 
 
 
 
 
 
    
  
 
4 7 § 
Kestävyys  
Putkiyhteiden on kestettävä vesilaitteiston käytössä esiintyvät mekaaniset ja muut rasitukset 
vähintään 50 vuoden käyttöiän ajan.  
 
 
8 § 
Merkintä 
Valmistajan on merkittävä putkiyhteet pysyvästi niin, että ne ovat yksilöitävissä ja jäljitettä-
vissä. Valmistajan on merkittävä putkiyhteet pysyvästi siten, että merkinnöistä on luettavissa 
ilman suurennosta vähintään valmistajan nimi tai tuotemerkki, putkiyhteen koko ja messinki-
sissä liittimissä sinkinkadonkestävyyden tunnus ” CR” tai ”DZR”. 
 
 
 9 §   
 Teknisten ominaisuuksien kokeellinen määrittäminen  
Valmistajan on määritettävä tekniset ominaisuudet kokeellisesti. Kokeellinen määrittäminen 
on tehtävä Euroopan talousalueen jäsenmaassa tai Turkissa yleisesti hyväksyttyä menetelmää 
käyttäen. Selvitys teknisten ominaisuuksien määrittämisessä käytetyistä menetelmistä ja koetu-
loksista on toimitettava pyydettäessä rakennushankkeeseen ryhtyvälle sekä rakennus- ja mark-
kinavalvontaviranomaiselle. 
 
 
10 § 
Voimaantulo 
Tämä asetus tulee voimaan päivänä kuuta 20 
Tämän asetuksen voimaan tullessa vireillä olevaan hankkeeseen sovelletaan tämän asetuksen 
voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. 
 
 
 
Helsingissä    päivänä      kuuta 20 
Asunto-, energia-  ja ympäristöministeri 
Yli-insinööri