12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/132 
HRVATSKI SABOR
2498
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU KAZNENOG ZAKONA
Proglašavam Kazneni zakon, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 21. listopada
2011. godine.
Klasa: 011­01/11­01/186
Urbroj: 71­05­03/1­11­2
Zagreb, 26. listopada 2011.
Predsjednik
Republike Hrvatske
prof. dr. sc. Ivo Josipović, v. r.
KAZNENI ZAKON
OPĆI DIO
GLAVA PRVA (I.)
TEMELJNE ODREDBE
Temelj i ograničenje kaznenopravne prisile
Članak 1.
Kaznena djela i kaznenopravne sankcije propisuju se samo za ona ponašanja kojima se
tako povređuju ili ugrožavaju osobne slobode i prava čovjeka te druga prava i društvene
vrijednosti zajamčene i zaštićene Ustavom Republike Hrvatske i međunarodnim
pravom da se njihova zaštita ne bi mogla ostvariti bez kaznenopravne prisile.
Načelo zakonitosti
Članak 2.
Nitko ne može biti kažnjen za djelo koje prije nego je počinjeno nije bilo utvrđeno
zakonom ili međunarodnim pravom kao kazneno djelo, niti mu se može izreći kazna ili
druga kaznenopravna sankcija koja nije bila određena zakonom.
Načelo primjene blažeg zakona i vremensko važenje kaznenog zakonodavstva
Članak 3.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/132(1) Prema počinitelju se primjenjuje zakon koji je bio na snazi u vrijeme kad je kazneno
djelo počinjeno.
(2) Ako se zakon nakon počinjenja kaznenog djela, a prije donošenja pravomoćne
presude, izmijeni jednom ili više puta, primijenit će se zakon koji je najblaži za
počinitelja.
(3) Ako se u slučajevima iz stavka 2. ovoga članka izmijeni naziv ili opis kaznenog
djela, sud će ispitati postoji li pravni kontinuitet tako da činjenično stanje podvede pod
biće odgovarajućeg kaznenog djela iz novog zakona pa ako utvrdi da postoji, primijenit
će zakon koji je blaži za počinitelja. Nema kaznenog djela ako pravni kontinuitet ne
postoji.
(4) Izmijeni li se zakon za vrijeme počinjenja kaznenog djela, primijenit će se zakon
koji je bio na snazi u vrijeme dovršenja radnje.
(5) Zakon koji je na snazi samo za određeno vrijeme primijenit će se na kaznena djela
počinjena u tom vremenu i nakon njegova prestanka važenja ako zakonom nije drukčije
propisano.
Načelo krivnje
Članak 4.
Nitko ne može biti kažnjen ako nije kriv za počinjeno kazneno djelo.
Načelo oduzimanja imovinske koristi
Članak 5.
Nitko ne može zadržati imovinsku korist ostvarenu protupravnom radnjom.
GLAVA DRUGA (II.)
PRIMJENA KAZNENOG ZAKONODAVSTVA REPUBLIKE
HRVATSKE
Primjena Općeg dijela Kaznenog zakona
Članak 6.
Odredbe Općeg dijela ovoga Zakona odnose se na kaznena djela propisana ovim
Zakonom i drugim zakonima.
Primjena kaznenog zakonodavstva prema mladim osobama
Članak 7.
(1) Kazneno zakonodavstvo ne primjenjuje se prema djetetu koje u vrijeme počinjenja
djela nije navršilo četrnaest godina.
(2) Prema osobi koja je u vrijeme počinjenja kaznenog djela navršila četrnaest godina, a
nije još navršila dvadeset i jednu godinu primjenjuje se ovaj Zakon ako posebnim
zakonom nije drukčije propisano.
Vrijeme počinjenja kaznenog djela
Članak 8.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/132(1) Kazneno djelo je počinjeno u vrijeme kad je počinitelj poduzeo radnju ili je bio
dužan poduzeti radnju, bez obzira na to kad je nastupila posljedica iz zakonskog opisa
kaznenog djela.
(2) Sastoji li se počiniteljeva djelatnost iz više vremenski odvojenih radnji, djelo je
počinjeno danom posljednje radnje, a kod kaznenih djela kod kojih radnja traje, danom
prestanka radnje.
Mjesto počinjenja kaznenog djela
Članak 9.
(1) Kazneno djelo počinjeno je u mjestu gdje je počinitelj radio ili bio dužan raditi i u
mjestu gdje je u cijelosti ili djelomično nastupila posljedica iz zakonskog opisa
kaznenog djela ili je prema njegovoj zamisli trebala nastupiti.
(2) U slučajevima sudioništva kazneno je djelo počinjeno u mjestu određenom u stavku
1. ovoga članka i u mjestu gdje je bilo koji od sudionika radio ili bio dužan raditi ili
gdje je prema njegovoj zamisli posljedica iz zakonskog opisa kaznenog djela trebala
nastupiti.
Primjena kaznenog zakonodavstva za kaznena djela počinjena na području
Republike Hrvatske
Članak 10.
Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primjenjuje se na svakoga tko počini
kazneno djelo na njezinu području.
Primjena kaznenog zakonodavstva za kaznena djela počinjena na brodu ili
zrakoplovu Republike Hrvatske
Članak 11.
Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primjenjuje se i na svakoga tko počini
kazneno djelo na domaćem brodu ili zrakoplovu, bez obzira na to gdje se brod ili
zrakoplov nalazi u vrijeme počinjenja kaznenog djela.
Posebnosti glede pokretanja kaznenog postupka za kaznena djela počinjena na
području Republike Hrvatske, njezinom brodu ili zrakoplovu
Članak 12.
(1) Kad je u slučaju primjene kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske prema
odredbama članka 10. i članka 11. ovoga Zakona kazneni postupak pravomoćno
dovršen u stranoj državi, kazneni postupak u Republici Hrvatskoj pokrenut će se po
odobrenju glavnog državnog odvjetnika.
(2) Kazneni postupak radi primjene kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske
prema odredbama članka 10. i članka 11. ovoga Zakona neće se pokrenuti protiv
počinitelja kaznenog djela koje je, osim na području Republike Hrvatske, počinjeno i na
području države ugovornice Konvencije o provedbi Sporazuma iz Schengena u kojoj je
za to djelo kazneni postupak pravomoćno dovršen.
Primjena kaznenog zakonodavstva za kaznena djela počinjena izvan Republike
Hrvatske protiv njezinog pravnog interesa
Članak 13.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/132Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primjenjuje se prema svakome tko izvan
njezina područja počini:
1. kazneno djelo protiv Republike Hrvatske iz Glave XXXII. ovoga Zakona,
2. kazneno djelo krivotvorenja novca, vrijednosnih papira i znakova za vrijednost
Republike Hrvatske iz članka 274., članka 275. i članka 276. ovoga Zakona,
3. kazneno djelo protiv hrvatskog državnog dužnosnika ili službenika u vezi s njegovom
službom,
4. kazneno djelo davanja lažnog iskaza iz članka 305. ovoga Zakona, ako je lažni iskaz
dan u postupku pred hrvatskim nadležnim tijelima,
5. kaznena djela protiv biračkog prava iz Glave XXXI. ovoga Zakona,
6. kazneno djelo iz članka 193., članka 194., članka 196., članka 197. i članka 198.
ovoga Zakona kad je počinjeno u zaštićenom ekološko­ribolovnom pojasu,
epikontinentalnom pojasu ili na otvorenom moru.
Primjena kaznenog zakonodavstva za kaznena djela koja izvan područja
Republike Hrvatske počine njezini državljani
Članak 14.
(1) Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primjenjuje se prema hrvatskom
državljaninu i osobi koja ima prebivalište u Republici Hrvatskoj, koja izvan područja
Republike Hrvatske počini bilo koje drugo kazneno djelo osim onih koja su obuhvaćena
odredbama iz članka 13. i članka 16. ovoga Zakona, ako je to kazneno djelo kažnjivo i
prema zakonu države u kojoj je počinjeno.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primijenit će se i kad počinitelj stekne hrvatsko
državljanstvo nakon počinjenja kaznenog djela.
(3) U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka kod kaznenih djela iz članka 115.
stavka 3. i 4., članka 116., članka 153., članka 154., članka 158., članka 161., članka
162., članka 163., članka 164., članka 166. i članka 169. ovoga Zakona te drugih
kaznenih djela kod kojih je to predviđeno međunarodnim ugovorom kojeg je Republika
Hrvatska stranka, kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primijenit će se i kad
kazneno djelo nije kažnjivo prema zakonu države u kojoj je počinjeno.
(4) Kad hrvatski državljani sudjeluju u mirovnim operacijama ili drugim međunarodnim
aktivnostima izvan područja Republike Hrvatske i u takvim operacijama ili
aktivnostima počine kazneno djelo, primjena zakonodavstva Republike Hrvatske ravnat
će se prema odredbama ovog Zakona, ako međunarodnim ugovorom kojeg je Republika
Hrvatska stranka nije predviđeno drugačije.
Primjena kaznenog zakonodavstva za kaznena djela počinjena protiv
državljanina Republike Hrvatske izvan njezina područja
Članak 15.
(1) Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primjenjuje se prema strancu koji
izvan područja Republike Hrvatske prema državljaninu Republike Hrvatske, osobi koja
ima prebivalište u Republici Hrvatskoj ili pravnoj osobi registriranoj u Republici
Hrvatskoj počini bilo koje kazneno djelo koje nije obuhvaćeno odredbom iz članka 13. i
članka 16. ovoga Zakona, ako je to kazneno djelo kažnjivo i prema zakonu države u
kojoj je počinjeno.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/132(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sud ne može izreći težu kaznu od one koja je
propisana zakonom zemlje u kojoj je kazneno djelo počinjeno.
Primjena kaznenog zakonodavstva za kaznena djela protiv vrijednosti
zaštićenih međunarodnim pravom počinjena izvan područja Republike
Hrvatske
Članak 16.
Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primjenjuje se prema svakome tko izvan
njezina područja počini kazneno djelo iz članka 88., članka 90., članka 91., članka 97.,
članka 104., članka 105. i članka 106. ovoga Zakona, kao i kazneno djelo koje je
Republika Hrvatska prema međunarodnom ugovoru obvezna kažnjavati i kada je
počinjeno izvan područja Republike Hrvatske.
Primjena kaznenog zakonodavstva za ostala kaznena djela počinjena izvan
područja Republike Hrvatske
Članak 17.
(1) Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske primjenjuje se prema strancu koji
izvan područja Republike Hrvatske počini kazneno djelo za koje se po hrvatskom
zakonodavstvu može izreći kazna zatvora od pet godina ili teža kazna, a ne radi se o
slučajevima iz članka 13. do 16. ovoga Zakona, ako je to kazneno djelo kažnjivo i
prema zakonu države u kojoj je počinjeno i ako je izručenje počinitelja zakonom ili
međunarodnim ugovorom dopušteno, ali do njega nije došlo.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sud ne može izreći težu kaznu od one koja je
propisana zakonom zemlje u kojoj je kazneno djelo počinjeno.
Posebnosti glede pokretanja kaznenog postupka za kaznena djela počinjena
izvan područja Republike Hrvatske
Članak 18.
(1) Kad je u slučaju primjene kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske prema
odredbama članka 13. ovoga Zakona kazneni postupak pravomoćno dovršen u stranoj
državi, glavni državni odvjetnik može odustati od kaznenog progona.
(2) U slučajevima iz članka 14., članka 15. i članka 17. ovoga Zakona kazneni postupak
radi primjene kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske neće se pokrenuti:
1. ako je pravomoćnom presudom izrečena kazna izvršena ili je u postupku izvršenja ili
više ne može biti izvršena prema zakonu države u kojoj je osoba osuđena,
2. ako je počinitelj u stranoj državi pravomoćnom presudom oslobođen ili mu je kazna
po zakonu države u kojoj je kazneno djelo počinio oproštena,
3. ako se kazneno djelo po zakonu države u kojoj je počinjeno progoni po prijedlogu ili
privatnoj tužbi, a takav prijedlog ili tužba nisu podneseni, ili je nastupila zastara
kaznenog progona.
(3) U slučaju iz članka 16. ovoga Zakona kazneni postupak radi primjene kaznenog
zakonodavstva Republike Hrvatske može se pokrenuti ako kazneni progon nije
pokrenut pred Međunarodnim kaznenim sudom ili sudom druge države ili ako se ne
može očekivati provođenje pravičnog postupka pred sudom države u kojoj je kazneno
djelo počinjeno, sudom države čiji je počinitelj državljanin ili drugim sudom koji je
nadležan za suđenje. Ako je kazneni postupak proveden u drugoj državi suprotno12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/132međunarodno priznatim standardima pravičnog suđenja kazneni postupak može se
pokrenuti samo uz odobrenje glavnog državnog odvjetnika.
(4) U slučaju iz članka 14., članka 15., članka 16. i članka 17. ovoga Zakona kazneni
postupak će se pokrenuti samo ako se počinitelj nalazi na području Republike Hrvatske.
Uračunavanje oduzimanja slobode i izvršenih kaznenopravnih sankcija u
stranoj državi
Članak 19.
U slučajevima primjene kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske, vrijeme
provedeno u pritvoru, istražnom zatvoru ili na izdržavanju kazne, kao i svako drugo
oduzimanje slobode u stranoj državi, uračunat će se u kaznu zatvora koju izrekne
domaći sud za isto kazneno djelo. Druge izvršene kaznenopravne sankcije uračunat će
se prema pravičnoj ocjeni suda.
GLAVA TREĆA (III.)
KAZNENO DJELO
Način počinjenja kaznenog djela
Članak 20.
(1) Kazneno djelo može se počiniti činjenjem ili nečinjenjem.
(2) Tko propusti spriječiti nastupanje zakonom opisane posljedice kaznenog djela
odgovarat će za nečinjenje ako je pravno obvezan spriječiti nastupanje takve posljedice
i ako je propuštanje po djelovanju i značenju jednako počinjenju tog djela činjenjem.
(3) Počinitelj koji je kazneno djelo počinio nečinjenjem može se blaže kazniti, osim ako
se radi o kaznenom djelu koje se može počiniti samo nečinjenjem.
Nužna obrana
Članak 21.
(1) Isključena je protupravnost djela počinjenog u nužnoj obrani.
(2) Nužna je ona obrana koja je prijeko potrebna da se od sebe ili drugoga odbije
istodobni ili izravno predstojeći protupravni napad.
(3) Počinitelj koji prekorači granice nužne obrane može se blaže kazniti.
(4) Nije kriv tko prekorači granice nužne obrane zbog ispričive jake prepasti
prouzročene napadom.
Krajnja nužda
Članak 22.
(1) Isključena je protupravnost djela počinjenog radi toga da se od sebe ili drugoga
otkloni istodobna opasnost koja se na drugi način nije mogla otkloniti ako je učinjeno
zlo manje od onoga koje je prijetilo.
(2) Nije kriv tko počini protupravnu radnju da bi od sebe ili drugoga otklonio istodobnu
neskrivljenu opasnost koja se na drugi način nije mogla otkloniti ako zlo koje je12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/132počinjeno nije bilo nerazmjerno teže od zla koje je prijetilo i ako nije bio dužan izložiti
se opasnosti. Ako je takva osoba bila dužna izložiti se opasnosti, može se blaže kazniti.
(3) Ako je počinitelj bio u otklonjivoj zabludi o okolnostima iz stavka 2. ovoga članka
koje isključuju krivnju, kaznit će se prema pravilima o nehaju kad zakon za počinjeno
djelo propisuje kažnjavanje za nehaj.
Sastojci krivnje
Članak 23.
Kriv je za kazneno djelo počinitelj koji je u vrijeme počinjenja kaznenog djela bio
ubrojiv, koji je postupao s namjerom ili iz nehaja, koji je bio svjestan ili je bio dužan i
mogao biti svjestan da je njegovo djelo zabranjeno, a ne postoji nijedan ispričavajući
razlog.
Neubrojivost
Članak 24.
(1) Neubrojiva osoba nije kriva i ne može joj se izreći kazna.
(2) Neubrojiva je osoba koja u vrijeme ostvarenja protupravnog djela nije mogla shvatiti
značenje svojeg postupanja ili nije mogla vladati svojom voljom zbog duševne bolesti,
privremene duševne poremećenosti, nedovoljnog duševnog razvitka ili neke druge teže
duševne smetnje.
(3) Prema osobi koja je u stanju neubrojivosti ostvarila protupravno djelo postupit će se
prema odredbama Zakona o zaštiti osoba s duševnim smetnjama.
(4) Neubrojivoj osobi može se izreći sigurnosna mjera zabrane obavljanja određene
dužnosti ili djelatnosti, zabrane upravljanja motornim vozilom, zabrane približavanja,
udaljenje iz zajedničkog kućanstva i zabrane pristupa Internetu.
Samoskrivljena neubrojivost
Članak 25.
Ne smatra se neubrojivim počinitelj koji se uporabom alkohola, droga ili na drugi način
svojom krivnjom doveo u stanje u kojem nije mogao shvatiti značenje svojeg
postupanja ili nije mogao vladati svojom voljom, ako je u vrijeme kad se dovodio u
takvo stanje kazneno djelo što ga je počinio bilo obuhvaćeno njegovom namjerom ili je
glede tog kaznenog djela kod njega postojao nehaj, a zakon propisuje kažnjivost i za taj
oblik krivnje.
Bitno smanjena ubrojivost
Članak 26.
Počinitelj koji je u vrijeme počinjenja kaznenog djela zbog nekog stanja iz članka 24.
stavka 2. ovoga Zakona bio bitno smanjeno ubrojiv može se blaže kazniti, ako do bitno
smanjene ubrojivosti nije došlo samoskrivljeno sukladno članku 25. ovoga Zakona.
Kažnjivost za postupanje s namjerom i s nehajem
Članak 27.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/132(1) Kažnjivo je postupanje s namjerom da se počini kazneno djelo. Postupanje iz nehaja
kažnjivo je samo kad je to zakonom izričito propisano.
(2) Teža kazna koju zakon propisuje za težu posljedicu kaznenog djela može se izreći
kad je počinitelj glede te posljedice postupao barem s nehajem.
Namjera
Članak 28.
(1) Kazneno djelo može se počiniti s izravnom ili neizravnom namjerom.
(2) Počinitelj postupa s izravnom namjerom kad je svjestan obilježja kaznenog djela i
hoće ili je siguran u njihovo ostvarenje.
(3) Počinitelj postupa s neizravnom namjerom kad je svjestan da može ostvariti
obilježja kaznenog djela pa na to pristaje.
Nehaj
Članak 29.
(1) Kazneno djelo može se počiniti sa svjesnim ili nesvjesnim nehajem.
(2) Počinitelj postupa sa svjesnim nehajem kad je svjestan da može ostvariti obilježja
kaznenog djela, ali lakomisleno smatra da se to neće dogoditi ili da će to moći spriječiti.
(3) Počinitelj postupa s nesvjesnim nehajem kad nije svjestan da može ostvariti obilježja
kaznenog djela, iako je prema okolnostima bio dužan i prema svojim osobnim
svojstvima mogao biti svjestan te mogućnosti.
Zabluda o biću djela
Članak 30.
(1) Ne postupa s namjerom tko u vrijeme počinjenja djela nije bio svjestan nekog
njegovog zakonskog obilježja.
(2) Ako je zabluda iz stavka 1. ovoga članka bila otklonjiva, počinitelj će se kazniti za
nehaj kad zakon za počinjeno djelo propisuje kažnjavanje i za nehaj.
Zabluda o okolnostima koje isključuju protupravnost
Članak 31.
(1) Neće se kazniti za namjerno počinjenje djela tko je u vrijeme njegova počinjenja
pogrešno smatrao da postoje okolnosti prema kojima bi djelo bilo dozvoljeno.
(2) Ako je zabluda iz stavka 1. ovoga članka bila otklonjiva, počinitelj će se kazniti
prema pravilima o nehaju kad zakon za počinjeno djelo propisuje kažnjavanje i za
nehaj.
Zabluda o protupravnosti
Članak 32.
(1) Nije kriv počinitelj koji u vrijeme počinjenja djela nije znao da je njegovo djelo
protupravno, a to nije bio dužan niti je mogao znati.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/132(2) Ako je zabluda iz stavka 1. ovoga članka bila otklonjiva, počinitelj se može blaže
kazniti.
Beznačajno djelo
Članak 33.
Nema kaznenog djela, iako su ostvarena njegova obilježja, ako je stupanj počiniteljeve
krivnje nizak, djelo nije imalo posljedice ili su posljedice neznatne i ne postoji potreba
da počinitelj bude kažnjen.
Pokušaj
Članak 34.
(1) Tko s namjerom da počini kazneno djelo poduzme radnju koja prostorno i
vremenski neposredno prethodi ostvarenju bića kaznenog djela, kaznit će se za pokušaj
ako se za kazneno djelo može izreći kazna zatvora od pet godina ili teža kazna ili zakon
izričito propisuje kažnjavanje i za pokušaj.
(2) Počinitelj pokušaja kaznenog djela može se blaže kazniti.
(3) Počinitelj koji je iz grube nerazumnosti pokušao počinjenje kaznenog djela
neprikladnim sredstvom ili prema neprikladnom objektu može se osloboditi kazne.
Dobrovoljni odustanak
Članak 35.
(1) Počinitelj koji je dobrovoljno prekinuo započeto počinjenje kaznenog djela, iako je
bio svjestan da je prema svim okolnostima radnju mogao dovršiti ili je nakon dovršetka
radnje spriječio nastupanje posljedice, može se osloboditi kazne.
(2) Počinitelj koji je dobrovoljno poduzeo radnju koja bi spriječila počinjenje kaznenog
djela, a ono je ostalo nedovršeno iz razloga neovisnog od njegove radnje, može se
osloboditi kazne.
(3) Supočinitelj ili sudionik koji je dobrovoljno spriječio počinjenje kaznenog djela ili je
dobrovoljno poduzeo radnju koja bi spriječila počinjenje kaznenog djela, a djelo je
ostalo nedovršeno iz razloga neovisnog od njegove radnje, može se osloboditi kazne.
Počiniteljstvo
Članak 36.
(1) Počinitelj je osoba koja sama ili posredstvom druge osobe počini kazneno djelo.
(2) Počini li više osoba na temelju zajedničke odluke kazneno djelo tako da svaka od
njih sudjeluje u počinjenju radnje ili na drugi način bitno pridonese počinjenju
kaznenog djela, svaka od njih kaznit će se kao počinitelj (supočinitelji).
(3) Nehajna odgovornost supočinitelja temelji se na zajedničkoj povredi dužne pažnje.
Poticanje
Članak 37.
(1) Tko drugoga s namjerom potakne na počinjenje kaznenog djela, kaznit će se kao da
ga je sam počinio.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/132(2) Tko drugoga s namjerom potakne na počinjenje kaznenog djela za koje je pokušaj
kažnjiv, a djelo ne bude niti pokušano, kaznit će se kao za pokušaj toga kaznenoga
djela.
(3) U slučaju neprikladnog pokušaja poticanja, poticatelj se može osloboditi kazne.
Pomaganje
Članak 38.
Tko drugome s namjerom pomogne u počinjenju kaznenog djela, može se blaže kazniti.
Kažnjavanje supočinitelja i sudionika
Članak 39.
(1) Svaki supočinitelj i sudionik (poticatelj i pomagač) kažnjava se u skladu sa svojom
krivnjom.
(2) Posebne osobne okolnosti zbog kojih zakon propisuje oslobođenje od kazne,
ublažavanje kazne, blaži ili teži oblik kaznenog djela uzet će se u obzir samo onom
supočinitelju ili sudioniku kod kojega postoje.
GLAVA ČETVRTA (IV.)
KAZNE
Vrste kazni
Članak 40.
(1) Kazne su novčana kazna, zatvor i dugotrajni zatvor.
(2) Novčana kazna može se izreći kao glavna i kao sporedna kazna.
(3) Zatvor i dugotrajni zatvor mogu se izreći samo kao glavne kazne.
(4) Kad zakon za određeno kazneno djelo propisuje kaznu zatvora do tri godine, sud
može izreći novčanu kaznu kao glavnu.
(5) Za kaznena djela počinjena iz koristoljublja novčana kazna kao sporedna može se
izreći i kad nije propisana zakonom ili kad je zakonom propisano da će se počinitelj
kazniti kaznom zatvora ili novčanom kaznom, a sud kao glavnu kaznu izrekne kaznu
zatvora.
(6) Rad za opće dobro izriče se kao zamjena za kaznu zatvora ili novčanu kaznu.
Svrha kažnjavanja
Članak 41.
Svrha kažnjavanja je izraziti društvenu osudu zbog počinjenog kaznenog djela, jačati
povjerenje građana u pravni poredak utemeljen na vladavini prava, utjecati na
počinitelja i sve druge da ne čine kaznena djela kroz jačanje svijesti o pogibeljnosti
činjenja kaznenih djela i o pravednosti kažnjavanja te omogućiti počinitelju ponovno
uključivanje u društvo.
Novčana kazna12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/132Članak 42.
(1) Novčana kazna se izriče u dnevnim iznosima. Ona ne može biti manja od trideset
niti veća od tristo šezdeset dnevnih iznosa, osim za kaznena djela počinjena iz
koristoljublja, kad se može izreći do pet stotina dnevnih iznosa ili kad je novčana kazna
od pet stotina dnevnih iznosa izričito propisana ovim Zakonom.
(2) U presudi se naznačuje broj dnevnih iznosa i visina dnevnog iznosa te njihov
umnožak.
(3) Broj dnevnih iznosa utvrđuje se na temelju okolnosti navedenih u članku 47. ovoga
Zakona, osim onih koje se odnose na imovinske prilike počinitelja.
(4) Visina dnevnog iznosa utvrđuje se uzimajući u obzir počiniteljeve prihode i imovinu
te prosječne troškove nužne za uzdržavanje počinitelja i njegove obitelji. Dnevni iznos
ne može biti manji od dvadeset kuna ni veći od deset tisuća kuna.
(5) Počiniteljevi prihodi, imovina i ostali podaci potrebni za utvrđivanje visine dnevnog
iznosa mogu se utvrditi na temelju slobodne procjene ako bi njihovo utvrđivanje bilo
povezano s nerazmjernim teškoćama ili ako se predlaže izricanje novčane kazne u
postupku za izdavanje kaznenog naloga.
(6) Počinitelj je dužan novčanu kaznu platiti u roku koji odredi sud, a koji ne može biti
kraći od trideset dana niti duži od šest mjeseci, a može mu se naložiti i obročna otplata u
roku do jedne godine. Sud može odrediti da će se obročna otplata ukinuti ako počinitelj
ne plati pojedini obrok uredno.
(7) Ne može li osuđenik u cijelosti ili djelomično isplatiti novčanu kaznu u roku koji je
određen presudom zbog znatnog pogoršanja imovinskih prilika do kojih je došlo bez
njegove krivnje nakon donošenja presude, sud može na njegov zahtjev produljiti rok
plaćanja do dvadeset i četiri mjeseca ili odrediti obročnu otplatu u tom roku.
Zamjena nenaplaćene novčane kazne
Članak 43.
(1) Kad novčana kazna nije u cijelosti ili djelomično plaćena u roku koji je određen
presudom, a ne postoje uvjeti iz članka 42. stavka 7. ovoga Zakona, naplatit će se
prisilno putem Porezne uprave Ministarstva financija.
(2) Ako se novčana kazna ne može ni prisilno naplatiti u roku od tri mjeseca, sud će uz
pristanak osuđenika donijeti odluku o zamjeni novčane kazne radom za opće dobro, na
način da se jedan dnevni iznos zamijeni s četiri sata rada, pri čemu rad za opće dobro ne
smije premašiti tisuću četiristo četrdeset sati.
(3) Ako osuđenik ne pristane na rad za opće dobro ili ga ne izvrši, novčana kazna,
odnosno rad za opće dobro zamijenit će se kaznom zatvora.
(4) Kada se novčana kazna zamjenjuje kaznom zatvora, sud će jedan dnevni iznos
zamijeniti s jednim danom zatvora, a rad za opće dobro će se zamijeniti sukladno
odredbi članka 55. ovoga Zakona, pri čemu kazna zatvora ne može biti dulja od
dvanaest mjeseci.
(5) Isplati li osuđenik novčanu kaznu nakon pravomoćnosti odluke o zamjeni, izvršenje
kazne zatvora ili rada za opće dobro će se obustaviti. U slučaju djelomične isplate,
izvršit će se samo preostali dio navedenih kazni.
(6) Ako osuđenik koji nema stalno prebivalište ili boravište u Republici Hrvatskoj ne
plati novčanu kaznu u roku određenom presudom, sud će je zamijeniti kaznom zatvora.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/132Kazna zatvora
Članak 44.
(1) Kazna zatvora ne može biti kraća od tri mjeseca niti dulja od dvadeset godina.
(2) Kazna zatvora u trajanju do šest mjeseci izriče se na pune mjesece i dane. Kazna
zatvora u trajanju duljem od šest mjeseci izriče se na pune godine i mjesece, osim kod
primjene odredaba o stjecaju, kada se može izreći i na pune dane.
(3) Kod zamjene novčane kazne kaznom zatvora, kazna zatvora se izriče na pune dane,
a može biti i kraća od tri mjeseca.
(4) Kazna zatvora do jedne godine može se izvršavati u domu sukladno odredbama
posebnog zakona.
Iznimnost kratkotrajne kazne zatvora
Članak 45.
(1) Kaznu zatvora u trajanju do šest mjeseci sud može izreći samo ako se može
očekivati da se novčana kazna ili rad za opće dobro neće moći izvršiti ili ako se
novčanom kaznom, radom za opće dobro ili uvjetnom osudom ne bi mogla postići svrha
kažnjavanja.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne odnosi se na kaznu zatvora kao zamjenu za
neplaćenu novčanu kaznu (članak 43. stavak 3.) ili za neizvršen rad za opće dobro
(članak 55. stavak 7.) ili za opozvanu uvjetnu osudu (članak 58.).
Kazna dugotrajnog zatvora
Članak 46.
(1) Kazna dugotrajnog zatvora ne može biti kraća od dvadeset i jedne niti dulja od
četrdeset godina.
(2) Iznimno, za kaznena djela počinjena u stjecaju pod uvjetima propisanim ovim
Zakonom jedinstvena kazna dugotrajnog zatvora može se izreći u trajanju pedeset
godina.
(3) Kazna dugotrajnog zatvora izriče se na pune godine.
(4) Kazna dugotrajnog zatvora ne može se izreći počinitelju koji je kazneno djelo
počinio u vrijeme kad nije navršio osamnaest godina.
(5) Odredbe o kazni zatvora primjenjuju se i na kaznu dugotrajnog zatvora ako ovim
Zakonom nije drugačije propisano.
Odmjeravanje kazne
Članak 47.
(1) Pri izboru vrste i mjere kazne sud će, polazeći od stupnja krivnje i svrhe
kažnjavanja, ocijeniti sve okolnosti koje utječu da kazna po vrsti i mjeri bude lakša ili
teža (olakotne i otegotne okolnosti), a osobito jačinu ugrožavanja ili povrede zaštićenog
dobra, pobude iz kojih je kazneno djelo počinjeno, stupanj povrede počiniteljevih
dužnosti, način počinjenja i skrivljene učinke kaznenog djela, prijašnji počiniteljev
život, njegove osobne i imovinske prilike te njegovo ponašanje nakon počinjenog
kaznenog djela, odnos prema žrtvi i trud da naknadi štetu.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/132(2) Visina kazne ne smije prekoračiti stupanj krivnje.
Ublažavanje kazne
Članak 48.
(1) Sud može izreći kaznu blažu od propisane za određeno kazneno djelo kad to zakon
izričito propisuje.
(2) Blažu kaznu od propisane za određeno kazneno djelo sud može izreći i kad postoje
naročite olakotne okolnosti, osobito ako se počinitelj pomirio sa žrtvom, ako joj je u
potpunosti ili većim dijelom naknadio štetu prouzročenu kaznenim djelom ili se
ozbiljno trudio naknaditi tu štetu, a svrha kažnjavanja može se postići i takvom blažom
kaznom.
(3) Blažu kaznu od propisane za određeno kazneno djelo sud može izreći i kada su se
državni odvjetnik i okrivljenik o tome sporazumjeli.
Granice ublažavanja kazne
Članak 49.
(1) Sud može ublažiti kaznu sukladno članku 48. stavku 1. i 2. ovoga Zakona u
sljedećim granicama:
1. ako je za kazneno djelo propisana kao najmanja mjera kazna zatvora u trajanju od
deset godina, kazna se može ublažiti do tri godine,
2. ako je za kazneno djelo propisana kao najmanja mjera kazna zatvora u trajanju od pet
godina, kazna se može ublažiti do dvije godine,
3. ako je za kazneno djelo propisana kao najmanja mjera kazna zatvora u trajanju od tri
godine, kazna se može ublažiti do jedne godine,
4. ako je za kazneno djelo propisana kao najmanja mjera kazna zatvora u trajanju od
jedne godine, kazna se može ublažiti do šest mjeseci,
5. ako je za kazneno djelo propisana kao najmanja mjera kazna zatvora u trajanju od
šest mjeseci, kazna se može ublažiti do tri mjeseca.
(2) U slučaju iz članka 48. stavka 3. ovoga Zakona kazna se može ublažiti do polovice
najniže kazne dobivene ublažavanjem prema odredbama stavka 1. ovoga članka, ali ne
može biti blaža od tri mjeseca zatvora.
Oslobođenje od kazne
Članak 50.
(1) Sud može osloboditi kazne počinitelja:
1. kad se takva ovlast temelji na izričitoj zakonskoj odredbi,
2. kad ga posljedice kaznenog djela počinjenog iz nehaja tako teško pogađaju da je
njegovo kažnjavanje nepotrebno radi ostvarenja svrhe kažnjavanja,
3. kad je počinitelj nastojao otkloniti ili umanjiti posljedice kaznenog djela počinjenog
iz nehaja te naknadio štetu koju je njime prouzročio,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/1324. kad se počinitelj kaznenog djela za koje je propisana kazna zatvora do jedne godine
pomirio sa žrtvom i naknadio štetu.
(2) Kad je sud ovlašten počinitelja osloboditi kazne, može ga i blaže kazniti, pri čemu
nije dužan držati se granica propisanih u članku 49. stavku 1. ovoga Zakona.
Stjecaj kaznenih djela
Članak 51.
(1) Ako počinitelj jednom ili više radnji počini više kaznenih djela za koja mu se
istodobno sudi, sud će mu za svako kazneno djelo utvrditi kaznu, a zatim će ga, na
temelju ocjene počiniteljeve ličnosti i počinjenih kaznenih djela u njihovoj ukupnosti,
osuditi na jedinstvenu kaznu.
(2) Jedinstvena kazna sastoji se u povišenju najviše pojedinačne utvrđene kazne, ali ne
smije doseći zbir pojedinačnih kazni, niti premašiti najveću mjeru kazne dugotrajnog
zatvora, odnosno novčane kazne.
(3) Ako su za dva ili više kaznenih djela utvrđene pojedinačne kazne dugotrajnog
zatvora čiji zbroj prelazi pedeset godina, sud može izreći jedinstvenu kaznu dugotrajnog
zatvora u trajanju pedeset godina.
(4) Ako su kao pojedinačne kazne utvrđene kazne zatvora i novčane kazne, sud će izreći
jedinstvenu kaznu zatvora i jedinstvenu novčanu kaznu.
(5) U primjeni stavka 2. i 4. ovoga članka kazna maloljetničkog zatvora izjednačuje se s
kaznom zatvora.
Produljeno kazneno djelo
Članak 52.
(1) Produljeno kazneno djelo je počinjeno kada počinitelj s namjerom izvrši više
odvojenih radnji u prirodnom smislu kojima se ostvaruju bića istog ili istovrsnih
kaznenih djela, ako one s obzirom na njihovu prostornu i vremensku povezanost čine
jedinstvenu cjelinu u pravnom smislu.
(2) Kaznena djela koja predstavljaju napad na život, tijelo, spolnu ili druge slobode
osobe ne mogu se pravno označiti kao produljena.
(3) Ostvaruju li se radnjama navedenim u stavku 1. ovoga članka obilježja više
istovrsnih kaznenih djela, produljeno kazneno djelo će se pravno označiti prema
najtežem od tih kaznenih djela.
(4) Za produljeno kazneno djelo može se izreći kazna za polovicu veća od gornje mjere
kazne propisane za utvrđeno djelo, koja ne smije prijeći gornju mjeru propisanu za tu
vrstu kazne.
Izricanje jedinstvene kazne osuđenoj osobi
Članak 53.
(1) Kad se osuđeniku sudi za kazneno djelo počinjeno prije nego što je započeo
izdržavati kaznu po prijašnjoj presudi ili za kazneno djelo počinjeno za vrijeme
izdržavanja kazne zatvora, kazne dugotrajnog zatvora ili kazne maloljetničkog zatvora,
sud će izreći jedinstvenu kaznu za sva kaznena djela primjenom odredbi članka 51.
ovoga Zakona, uzimajući prije izrečenu kaznu kao već utvrđenu. Kazna ili dio kazne12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/132koju je osuđenik izdržao, ne računajući vrijeme provedeno na uvjetnom otpustu,
uračunat će se u izrečenu jedinstvenu kaznu.
(2) Sud neće postupiti po odredbama stavka 1. ovoga članka kad osuđeniku sudi za
kazneno djelo počinjeno tijekom izdržavanja kazne zatvora, kazne dugotrajnog zatvora
ili kazne maloljetničkog zatvora, ako se s obzirom na preostali dio ranije kazne
primjenom odredbi o stjecaju ne bi mogla postići svrha kažnjavanja.
(3) Kad osuđenik za vrijeme izdržavanja kazne zatvora ili maloljetničkog zatvora počini
kazneno djelo za koje je zakonom propisana kazna do jedne godine zatvora ili blaža
kazna, primijenit će se stegovna mjera.
Uračunavanje pritvora, istražnog zatvora i ranije kazne
Članak 54.
Vrijeme provedeno u pritvoru i istražnom zatvoru, kao i svako oduzimanje slobode u
vezi s kaznenim djelom, uračunava se u izrečenu kaznu zatvora, kaznu dugotrajnog
zatvora i novčanu kaznu. Prilikom uračunavanja izjednačuje se jedan dan pritvora,
istražnog zatvora i svakog drugog oduzimanja slobode te jedan dnevni iznos novčane
kazne s jednim danom zatvora.
Rad za opće dobro
Članak 55.
(1) Sud može izrečenu novčanu kaznu u iznosu do tristo šezdeset dnevnih iznosa ili
kaznu zatvora u trajanju do jedne godine zamijeniti radom za opće dobro. Kad izrekne
kaznu zatvora u trajanju do šest mjeseci, sud će je zamijeniti radom za opće dobro, osim
ako se time ne može ostvariti svrha kažnjavanja.
(2) Kada sud novčanu kaznu zamjenjuje radom za opće dobro, zamijenit će jedan
dnevni iznos s četiri sata rada, a kad kaznu zatvora zamjenjuje radom za opće dobro,
zamijenit će jedan dan zatvora s četiri sata rada.
(3) Sud može počinitelju uz rad za opće dobro odrediti jednu ili više posebnih obveza iz
članka 62. ovoga Zakona i/ili zaštitni nadzor iz članka 64. ovoga Zakona čije trajanje ne
može biti duže od vremena u kojem počinitelj mora izvršiti rad za opće dobro.
(4) Rad za opće dobro izvršit će se samo uz pristanak osuđenika.
(5) Osuđenik će, nakon što nadležnom tijelu za probaciju dade pristanak, rad za opće
dobro izvršiti u roku koji to tijelo odredi, vodeći računa o njegovim mogućnostima s
obzirom na njegove osobne prilike i zaposlenje. Ovaj rok ne može biti kraći od jednog
mjeseca niti dulji od dvije godine računajući od izvršnosti presude. Sadržaj rada za opće
dobro određuje nadležno tijelo za probaciju u dogovoru s osuđenikom vodeći računa o
njegovim sposobnostima i stručnosti.
(6) Ako se osuđenik u roku od osam dana od primitka pravomoćne presude ne javi
nadležnom tijelu za probaciju ili ne da pristanak, to tijelo će dostaviti nalog za izvršenje
kazne zatvora nadležnom sucu izvršenja, a nalog za izvršenje novčane kazne
prvostupanjskom sudu koji je donio presudu.
(7) Ako osuđenik svojom krivnjom u cijelosti ili djelomično ne izvrši rad za opće dobro
u roku iz stavka 5. ovoga članka, sud će donijeti odluku kojom određuje izvršenje
izrečene kazne u cijelosti ili neizvršenom dijelu. Ako osuđenik ne izvrši rad za opće
dobro bez svoje krivnje, nadležno tijelo za probaciju produžit će rok iz stavka 5. ovoga
članka.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/132(8) Ako osuđenik ne izvrši u potpunosti ili u većoj mjeri obveze iz stavka 3. ovoga
članka, ili ih teško ili uporno krši, ili ustrajno izbjegava provođenje zaštitnog nadzora iz
članka 64. ovoga Zakona, ili bez opravdanog razloga krši obvezu koja mu je određena
sigurnosnom mjerom, sud će donijeti odluku kojom određuje izvršenje prvotno izrečene
kazne. Ako se utvrdi da počinitelj obveze nije izvršio iz opravdanih razloga ili da je iz
opravdanih razloga izbjegavao zaštitni nadzor, sud može obveze zamijeniti drugima, ili
mu izreći zaštitni nadzor ako ga do tada nije imao, ili ga može osloboditi obveza,
odnosno zaštitnog nadzora, ili mu može produljiti rok za izvršenje izrečenih obveza ili
zaštitnog nadzora.
(9) Rad za opće dobro izvršava se bez naknade.
Uvjetna osuda
Članak 56.
(1) Uvjetnom osudom određuje se da se kazna na koju je počinitelj osuđen neće izvršiti
ako počinitelj u vremenu provjeravanja ne počini novo kazneno djelo i ispuni određene
mu obveze.
(2) Sud može počinitelju koji je osuđen na kaznu zatvora u trajanju do jedne godine ili
na novčanu kaznu izreći uvjetnu osudu kad ocijeni da počinitelj i bez izvršenja kazne
neće ubuduće činiti kaznena djela. Pritom će se voditi računa o ličnosti počinitelja,
njegovu prijašnjem životu, osobito je li ranije osuđivan, obiteljskim prilikama,
okolnostima počinjenja samog kaznenog djela te ponašanju nakon počinjenog kaznenog
djela, osobito o odnosu počinitelja prema žrtvi i nastojanju da oštećeniku popravi štetu.
(3) Vrijeme provjeravanja ne može biti kraće od jedne niti dulje od pet godina,
odmjerava se na pune godine i počinje teći od dana pravomoćnosti presude. Sud može
vrijeme provjeravanja naknadno skratiti, odnosno prije njegova isteka produžiti do
maksimalnog trajanja po postupku propisanom posebnim zakonom.
(4) Sud može počinitelju uz uvjetnu osudu odrediti jednu ili više posebnih obveza
samostalno sukladno odredbama članka 62. i članka 63. ovoga Zakona ili uz zaštitni
nadzor sukladno odredbi članka 64. ovoga Zakona.
(5) Trajanje posebnih obveza i zaštitnog nadzora ne smije biti dulje od vremena
provjeravanja.
(6) Kad sud izrekne kaznu zatvora i novčanu kaznu, može odlučiti da se pod uvjetima iz
ovoga članka neće izvršiti samo kazna zatvora.
Djelomična uvjetna osuda
Članak 57.
(1) Sud može počinitelju koji je osuđen na novčanu kaznu ili kaznu zatvora u trajanju
većem od jedne, a manjem od tri godine, izreći uvjetnu osudu za samo dio kazne ako
ocijeni da postoji visok stupanj vjerojatnosti da i bez izvršenja cijele kazne neće
ubuduće činiti kaznena djela.
(2) Neuvjetovani dio kazne zatvora mora iznositi najmanje šest mjeseci, a najviše jednu
polovinu izrečene kazne.
(3) Neuvjetovani dio novčane kazne ne može iznositi manje od jedne petine ni više od
jedne polovine izrečene kazne.
(4) Na neuvjetovani dio kazne zatvora ne mogu se primijeniti odredbe o uvjetnom
otpustu.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 17/132(5) Na uvjetovani dio kazne shodno se primjenjuju odredbe iz članka 56., članka 58.,
članka 62., članka 63. i članka 64. ovoga Zakona.
Opoziv uvjetne osude
Članak 58.
(1) Sud će opozvati uvjetnu osudu ako osuđeniku za jedno ili više kaznenih djela
počinjenih za vrijeme provjeravanja izrekne kaznu zatvora u trajanju duljem od jedne
godine.
(2) Sud može opozvati uvjetnu osudu ako osuđeniku za jedno ili više kaznenih djela
počinjenih za vrijeme provjeravanja pravomoćnom presudom izrekne kaznu zatvora u
trajanju do jedne godine ili novčanu kaznu.
(3) Kad na temelju stavka 1. i 2. ovoga članka opozove uvjetnu osudu, sud će raniju
uvjetnu kaznu i kaznu za novo kazneno djelo, odnosno kazne za nova kaznena djela,
uzeti kao utvrđene te izreći jedinstvenu kaznu prema odredbama članka 53. ovoga
Zakona.
(4) Kad sud u slučaju iz stavka 2. ovoga članka ne opozove uvjetnu osudu, može:
1. za novo kazneno djelo izreći kaznu i odrediti njezino izvršenje ne mijenjajući raniju
uvjetnu osudu,
2. za novo kazneno djelo izreći kaznu koju će kao i raniju uvjetnu kaznu uzeti kao
utvrđene te izreći jedinstvenu kaznu prema odredbama članka 53. ovoga Zakona te
novo vrijeme provjeravanja u kojem se ova kazna neće izvršiti.
(5) Sud može opozvati uvjetnu osudu i odrediti izvršenje izrečene kazne osuđeniku koji
bez opravdanog razloga krši obvezu koja mu je određena sigurnosnom mjerom
izrečenom uz uvjetnu osudu ili u roku koji mu je određen ne izvrši u potpunosti ili većoj
mjeri obveze navedene u članku 62. ovoga Zakona, ili ih teško ili uporno krši, ili
ustrajno izbjegava provođenje zaštitnog nadzora iz članka 64. ovoga Zakona. Ako se
utvrdi da počinitelj obveze nije izvršio iz opravdanih razloga ili da je iz opravdanih
razloga izbjegavao zaštitni nadzor, sud može obveze zamijeniti drugima, ili mu izreći
zaštitni nadzor ako ga do tada nije imao, ili ga može osloboditi obveza, odnosno
zaštitnog nadzora, ili mu može produljiti rok za izvršenje izrečenih obveza ili zaštitnog
nadzora.
(6) Sud će opozvati uvjetnu osudu i kad nakon njezina izricanja izrekne osuđeniku
kaznu za kazneno djelo počinjeno prije izricanja uvjetne osude ako ocijeni da ne bi bile
ispunjene pretpostavke za izricanje uvjetne osude da se za to ranije kazneno djelo znalo.
U tom će slučaju kaznu iz uvjetne osude i kaznu koju izreče za ranije kazneno djelo
uzeti kao utvrđene te izreći jedinstvenu kaznu prema odredbama članka 53. ovoga
Zakona. Ako ocijeni da bi pretpostavke za izricanje uvjetne osude bile ispunjene i da se
za raniju presudu znalo, postupit će se prema odredbi stavka 4. ovoga članka.
(7) U slučaju iz stavka 1. i 2. ovoga članka uvjetna osuda se ne može opozvati nakon što
su protekle dvije godine od isteka vremena provjeravanja.
(8) U slučaju iz stavka 5. ovoga članka uvjetna osuda se ne može opozvati nakon što je
proteklo šest mjeseci od isteka roka određenog za izvršavanje obveza iz članka 62.
ovoga Zakona.
Uvjetni otpust
Članak 59.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 18/132(1) Sud može otpustiti zatvorenika s izdržavanja kazne zatvora ako je izdržao najmanje
jednu polovinu kazne na koju je osuđen, ali ne manje od tri mjeseca, ako se osnovano
očekuje da neće počiniti kazneno djelo te ako osuđenik na to pristaje.
(2) Prilikom odlučivanja o prijedlogu sud će cijeniti ličnost zatvorenika, njegov prijašnji
život i osuđivanost, je li protiv njega u tijeku drugi kazneni postupak, odnos prema
počinjenom kaznenom djelu i žrtvi, ponašanje tijekom izdržavanja kazne zatvora,
uspješnost primjene programa izvršavanja kazne zatvora, je li došlo do promjene
njegova ponašanja nakon počinjenog kaznenog djela ili se očekuje da će do tih
promjena doći primjenom mjera nadzora za vrijeme uvjetnog otpusta te životne
okolnosti i spremnost osuđenika za uključivanje u život na slobodi.
(3) Postupak odlučivanja o uvjetnom otpustu uređuje se posebnim zakonom.
Obveze osuđenika i zaštitni nadzor za vrijeme provjeravanja
Članak 60.
(1) Puštanjem na uvjetni otpust za osuđenika počinje vrijeme provjeravanja koje
odgovara neizdržanom dijelu kazne zatvora.
(2) Osuđeniku kojeg se pušta na uvjetni otpust može se odrediti jedna ili više posebnih
obveza navedenih u članku 62. ovoga Zakona sukladno uvjetima iz članka 63. ovoga
Zakona i zaštitni nadzor sukladno odredbi članka 64. ovoga Zakona.
(3) Obveze i zaštitni nadzor ne mogu trajati dulje od pet godina, osim ako sud utvrdi da
bez daljnjeg provođenja obveza ili zaštitnog nadzora nad osobom koja je osuđena za
kaznena djela kojima se ugrožava ili povređuje tjelesni, psihički ili spolni integritet
osobe i za koja je propisana kazna zatvora od pet ili više godina, postoji opasnost da će
počiniti slično kazneno djelo, kada se obveze ili zaštitni nadzor iz stavka 2. mogu
produljiti za jednu do pet godina ili odrediti nove obveze. Obveze ili zaštitni nadzor ne
mogu trajati dulje od isteka neizdržanog dijela kazne zatvora na koju je počinitelj
osuđen.
Opoziv uvjetnog otpusta
Članak 61.
(1) Počini li osuđenik dok je na uvjetnom otpustu jedno ili više kaznenih djela za koja
mu je izrečena kazna zatvora od jedne godine ili teža kazna, sud koji mu je izrekao tu
kaznu opozvat će uvjetni otpust i osuditi ga na jedinstvenu kaznu primjenom članka 51.
i članka 53. stavka 1. ovoga Zakona.
(2) Kada osuđeniku izrekne kaznu u trajanju kraćem od jedne godine, sud iz stavka 1.
ovoga članka može:
1. postupiti na način opisan u prethodnom stavku,
2. ne opozvati uvjetni otpust i osuditi ga na kaznu zatvora, s time da vrijeme
provjeravanja iz uvjetnog otpusta ne teče za vrijeme izdržavanja kazne na koju je
osuđen,
3. ne opozvati uvjetni otpust i izreći mu uvjetnu osudu, s time da vrijeme provjeravanja
iz uvjetne osude počinje teći istekom vremena provjeravanja iz uvjetnog otpusta.
(3) Sudac izvršenja će opozvati uvjetni otpust i odrediti izvršenje izrečene kazne ako
osuđena osoba tijekom provjeravanja ne izvrši u potpunosti ili većoj mjeri obveze iz
članka 62. ovoga Zakona koje su joj određene, ili ih teško ili uporno krši, ili ustrajno
izbjegava provođenje zaštitnog nadzora iz članka 64. ovoga Zakona. Ako se utvrdi da12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 19/132počinitelj obveze nije izvršio iz opravdanih razloga ili da je iz opravdanih razloga
izbjegavao zaštitni nadzor, sudac izvršenja može obveze zamijeniti drugima, izreći
zaštitni nadzor ako ga do tada nije bilo, osuđenika osloboditi obveza, odnosno zaštitnog
nadzora ili mu može produljiti rok za izvršenje izrečenih obveza ili zaštitnog nadzora.
(4) U slučaju iz stavka 1. i 2. ovoga članka uvjetni otpust se ne može opozvati nakon što
su protekle dvije godine od dana isteka izrečene kazne.
(5) U slučaju iz stavka 3. ovoga članka uvjetni otpust se ne može opozvati nakon što je
proteklo šest mjeseci od isteka roka određenog za izvršavanje obveza iz članka 60.
stavka 2. i 3. ovoga Zakona.
Vrste posebnih obveza
Članak 62.
(1) Sud može počinitelju naložiti da u određenom roku:
1. popravi štetu počinjenu kaznenim djelom,
2. uplati određenu svotu novaca u korist javne ustanove, u humanitarne ili karitativne
svrhe, odnosno u fond za naknadu štete žrtvama kaznenih djela, ako je to primjereno s
obzirom na počinjeno djelo i ličnost počinitelja.
(2) Pored obveza iz stavka 1. ovoga članka sud može počinitelju, ako je to potrebno da
se odvrati od počinjenja kaznenog djela, izreći sljedeće obveze:
1. nastavak obrazovanja ili osposobljavanje za određeno zanimanje koje odabere uz
stručnu pomoć ureda za probaciju,
2. zaposlenje koje odgovara njegovoj stručnoj spremi ili razini obrazovanja,
osposobljenosti i stvarnim mogućnostima obavljanja radnih zadataka, koje mu savjetuje
i omogući ured za probaciju,
3. nadzirano raspolaganje prihodima u skladu s potrebama osoba koje je po zakonu
dužan uzdržavati i prema savjetima ureda za probaciju,
4. liječenje ili nastavak liječenja koje je nužno radi otklanjanja zdravstvenih smetnji
koje mogu poticajno djelovati za počinjenje novog kaznenog djela,
5. liječenje ili nastavak liječenja ovisnosti o alkoholu, drogama ili druge vrste ovisnosti
u zdravstvenoj ili drugoj specijaliziranoj ustanovi ili odvikavanje u terapijskoj zajednici,
6. sudjelovanje ili nastavak sudjelovanja u postupku psihosocijalne terapije u
zdravstvenim ustanovama ili u pravnim ili kod fizičkih osoba specijaliziranim za
otklanjanje nasilničkog ponašanja,
7. zabranu posjećivanja određenih mjesta, objekata i događaja, koji mogu biti prilika ili
poticaj za počinjenje novog kaznenog djela,
8. zabranu približavanja žrtvi ili nekim drugim osobama,
9. napuštanje doma na određeno vrijeme ako se radi o djelima obiteljskog nasilja,
10. zabranu druženja s određenom osobom ili grupom osoba koje bi ga mogle navesti
da počini kazneno djelo, zabranu zapošljavanja, podučavanja ili smještaja tih osoba,
11. zabranu uznemiravanja ili uhođenja žrtve ili neke druge osobe,
12. zabranu napuštanja doma u određenom razdoblju tijekom dana,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 20/13213. zabranu nošenja, posjedovanja i povjeravanja na čuvanje drugoj osobi oružja i
drugih predmeta koji bi ga mogli navesti na počinjenje kaznenog djela,
14. ispunjavanje obveze uzdržavanja ili drugih obveza kad to zakon za određeno
kazneno djelo propisuje,
15. redovito javljanje službi za probaciju, zavodu za socijalnu skrb u županiji, sudu,
policijskoj upravi ili drugom nadležnom tijelu,
16. i druge obveze koje su primjerene s obzirom na počinjeno kazneno djelo.
Izricanje posebnih obveza
Članak 63.
(1) Počinitelju se ne smiju postavljati nerazumne i nemoguće obveze te obveze koje
vrijeđaju njegovo dostojanstvo.
(2) Sud može izreći posebne obveze iz članka 62. stavka 2. ovoga Zakona kad ocijeni
da je njihova primjena nužna za zaštitu zdravlja i sigurnosti osobe na čiju štetu je
kazneno djelo počinjeno ili kad je to nužno za otklanjanje okolnosti koje pogoduju ili
poticajno djeluju na počinjenje novog kaznenog djela.
(3) Obveze iz članka 62. stavka 2. točke 4., 5. i 6. mogu se izreći samo uz pristanak
počinitelja.
(4) Obveza iz članka 62. stavka 2. točke 6. može se izreći u trajanju od šest mjeseci do
dvije godine, a obveza iz članka 62. stavka 2. točke 5. u trajanju do tri godine.
(5) Sud može naknadno, a prije isteka vremena trajanja obveze, na prijedlog tijela
nadležnog za njezino provođenje, povisiti minimum, odnosno sniziti maksimum
vremena trajanja obveze, ukinuti je ili zamijeniti nekom drugom obvezom.
Zaštitni nadzor
Članak 64.
(1) Sud će izreći zaštitni nadzor počinitelju kad ocijeni da mu je potrebna pomoć,
vođenje i nadzor probacijskog službenika kako ubuduće ne bi činio kaznena djela i kako
bi se lakše uključio u društvo.
(2) Zaštitni nadzor se temelji na pojedinačnom programu postupanja koji izrađuje,
pomaže provesti i čije provođenje nadgleda ured za probaciju.
(3) Sud će u pravilu uz uvjetnu osudu, rad za opće dobro ili uvjetni otpust odrediti i
zaštitni nadzor ako je izrekao kaznu zatvora veću od šest mjeseci ili ako se radi o
osuđeniku koji je mlađi od dvadeset i pet godina.
(4) Zaštitni nadzor se odlukom suda može ukinuti i prije isteka roka na koji je određen
ako su prestale potrebe pomoći, vođenja i nadzora ili se, ako za time postoji potreba,
može produljiti sve do ovim Zakonom predviđenog maksimalnog mu trajanja.
(5) Za vrijeme zaštitnog nadzora počinitelj mora:
1. redovito se javljati nadležnom probacijskom službeniku,
2. primati posjete probacijskog službenika u domu te mu davati sve potrebne
informacije i dokumente,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 21/1323. tražiti suglasnost suca izvršenja za put u inozemstvo,
4. obavijestiti probacijskog službenika o promjeni zaposlenja ili adrese, i to u roku od
dva dana od te promjene te o putovanju u trajanju duljem od osam dana i danu povratka.
(6) Izvršenje zaštitnog nadzora propisuje se posebnim zakonom.
GLAVA PETA (V.)
SIGURNOSNE MJERE
Vrste sigurnosnih mjera
Članak 65.
Sigurnosne mjere jesu: obvezno psihijatrijsko liječenje, obvezno liječenje od ovisnosti,
obvezan psihosocijalni tretman, zabrana obavljanja određene dužnosti ili djelatnosti,
zabrana upravljanja motornim vozilom, zabrana približavanja, udaljenje iz zajedničkog
kućanstva, zabrana pristupa internetu i zaštitni nadzor po punom izvršenju kazne
zatvora.
Svrha sigurnosnih mjera
Članak 66.
Svrha je sigurnosnih mjera otklanjanje okolnosti koje omogućavaju ili poticajno djeluju
na počinjenje novog kaznenog djela.
Načelo razmjernosti
Članak 67.
Sigurnosna mjera mora biti u razmjeru s težinom počinjenog kaznenog djela i kaznenih
djela koja se mogu očekivati, kao i sa stupnjem počiniteljeve opasnosti.
Obvezno psihijatrijsko liječenje
Članak 68.
(1) Sigurnosnu mjeru obveznog psihijatrijskog liječenja sud će izreći počinitelju koji je
kazneno djelo za koje je propisana kazna zatvora od jedne godine ili više počinio u
stanju bitno smanjene ubrojivosti ako postoji opasnost da bi ta osoba zbog duševnih
smetnji zbog kojih je nastupila njezina bitno smanjena ubrojivost mogla u budućnosti
počiniti teže kazneno djelo.
(2) Mjera iz stavka 1. može se izreći uz novčanu kaznu, kaznu zatvora, rad za opće
dobro i uvjetnu osudu.
(3) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izrečena uz kaznu zatvora izvršava se u okviru
zatvorskog sustava. Mjera izrečena uz novčanu kaznu, rad za opće dobro i uvjetnu
osudu izvršava se izvan zatvorskog sustava.
(4) Mjera iz stavka 1. ovoga članka može trajati do prestanka izvršenja kazne zatvora ili
rada za opće dobro, proteka roka provjeravanja primjenom uvjetne osude, odnosno do
isteka vremena kazne zatvora koja odgovara izrečenoj novčanoj kazni.
(5) Sud mora po proteku prve godine od dolaska počinitelja na izvršenje mjere iz stavka
1. ovoga članka i potom najmanje jednom godišnje preispitati postoje li uvjeti iz stavka
1. ovoga članka za njezinim nastavkom i o tome donijeti rješenje po postupku12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 22/132propisanom posebnim zakonom. Na zahtjev ustanove u kojoj se mjera provodi ili na
zahtjev počinitelja ovo preispitivanje može se učiniti i prije, ali ne prije proteka šest
mjeseci od zadnjeg preispitivanja. Sud može obustaviti primjenu mjere ili promijeniti
način i vrijeme izvršenja mjere.
(6) Sud će obustaviti izvršavanje mjere iz stavka 1. ovoga članka ako su prestali razlozi
zbog kojih je izrečena.
(7) Ako je vrijeme provedeno na liječenju kraće od trajanja izrečene kazne, sud može
odrediti da se osuđenik uputi na izdržavanje ostatka kazne ili da se pusti na uvjetni
otpust. Kad ga upućuje na izdržavanje ostatka kazne, sud mu može odrediti ambulantno
liječenje u zatvorskoj ustanovi. Odlučujući o puštanju na uvjetni otpust, sud će osobito
uzeti u obzir uspjeh osuđenikova liječenja, njegovo zdravstveno stanje, vrijeme
provedeno na liječenju i ostatak kazne što ga osuđenik nije izdržao. Ako utvrdi da je
počinitelj i dalje opasan za okolinu, a da je za otklanjanje te opasnosti dovoljno njegovo
liječenje na slobodi, sud može počinitelju kojeg pušta na uvjetni otpust odrediti
nastavak liječenja na slobodi sukladno članku 60. stavku 2. u vezi s člankom 62.
stavkom 2. točkom 4. ovoga Zakona.
Obvezno liječenje od ovisnosti
Članak 69.
(1) Sigurnosnu mjeru obveznog liječenja od ovisnosti sud će izreći počinitelju koji je
kazneno djelo počinio pod odlučujućim djelovanjem ovisnosti o alkoholu, drogi ili
druge vrste ovisnosti ako postoji opasnost da će zbog te ovisnosti u budućnosti počiniti
teže kazneno djelo.
(2) Mjera iz stavka 1. može se izreći uz novčanu kaznu, kaznu zatvora, rad za opće
dobro i uvjetnu osudu.
(3) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izrečena uz kaznu zatvora izvršava se u okviru
zatvorskog sustava ili u zdravstvenoj ili drugoj specijaliziranoj ustanovi za liječenje
ovisnosti izvan zatvorskog sustava pod uvjetima određenim posebnim propisom. Mjera
izrečena uz novčanu kaznu, rad za opće dobro i uvjetnu osudu izvršava se u
zdravstvenoj ili drugoj specijaliziranoj ustanovi za otklanjanje ovisnosti izvan
zatvorskog sustava, a može se, pod uvjetima određenim posebnim propisom, izvršavati i
u terapijskoj zajednici ako je takvo odvikavanje dostatno za otklanjanje opasnosti.
(4) Mjera iz stavka 1. ovoga članka može trajati do prestanka izvršenja kazne zatvora ili
rada za opće dobro, proteka roka provjeravanja primjenom uvjetne osude, odnosno do
isteka vremena kazne zatvora koja odgovara izrečenoj novčanoj kazni, a najdulje tri
godine.
(5) Sudac izvršenja će obustaviti izvršavanje mjere iz stavka 1. ovoga članka ako su
prestali razlozi zbog kojih je izrečena ili ako je njezino dosadašnje i daljnje provođenje
bezizgledno.
(6) Sudac izvršenja mora najmanje svakih šest mjeseci, računajući od dolaska
počinitelja na izvršenje mjere iz stavka 1. ovoga članka, preispitati postoje li uvjeti iz
stavka 1. ovoga članka za njenim nastavkom i o tome donijeti rješenje. Sudac izvršenja
može obustaviti primjenu mjere ili promijeniti način i vrijeme izvršenja mjere.
(7) Na mjeru obveznog liječenja od ovisnosti primjenjuje se odredba članka 68. stavka
7. ovoga Zakona.
Obvezan psihosocijalni tretman12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 23/132Članak 70.
(1) Sigurnosnu mjeru obveznog psihosocijalnog tretmana sud može izreći počinitelju
koji je počinio kazneno djelo s obilježjem nasilja ako postoji opasnost da će počiniti isto
ili slično djelo.
(2) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izriče se uz novčanu kaznu ili kaznu zatvora.
(3) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izvršava se u ustanovi za izvršenje kazne zatvora ili
u zdravstvenoj ustanovi ili u pravnoj osobi ili kod fizičke osobe specijalizirane za
otklanjanje nasilničkog ponašanja pod uvjetima određenim posebnim propisom.
(4) Mjera iz stavka 1. ovoga članka može trajati do prestanka izvršenja kazne zatvora,
odnosno do isteka vremena kazne zatvora koja odgovara izrečenoj novčanoj kazni, a
najdulje dvije godine.
Zabrana obavljanja određene dužnosti ili djelatnosti
Članak 71.
(1) Sigurnosnu mjeru zabrane potpunog ili djelomičnog obavljanja određene dužnosti ili
djelatnosti u trajanju od jedne do deset godina računajući od izvršnosti sudske odluke
sud će izreći počinitelju koji je kazneno djelo počinio u obavljanju dužnosti ili
djelatnosti ako postoji opasnost da će zlouporabom te dužnosti ili djelatnosti ponovno
počiniti kazneno djelo.
(2) Vrijeme provedeno u zatvoru, kaznionici ili ustanovi ne uračunava se u vrijeme
trajanja ove mjere.
(3) Počinitelju kaznenog djela iz članka 105. stavka 3., članka 106. stavka 2. i 3., članka
110., članka 111., članka 112. stavka 1., članka 114., članka 116., članka 118., članka
119., članka 120., članka 154. stavka 1. točke 2., članka 158., članka 159., članka 161.,
članka 162., članka 163., članka 164. i članka 166. ovoga Zakona počinjenog na štetu
djeteta, sud može izreći zabranu obavljanja dužnosti ili djelatnosti u kojima dolazi u
redoviti kontakt s djecom i kad ova djela nisu bila počinjena u obavljanju dužnosti i
djelatnosti, a može je izreći i doživotno.
(4) Za vrijeme zabrane iz stavka 1. ovoga članka osuđenik se ne smije baviti određenom
dužnosti ili djelatnosti samostalno, za drugu osobu, u pravnoj osobi, ni u ime druge
osobe, niti smije ovlastiti drugu osobu da se bavi tom dužnošću ili djelatnošću u
njegovo ime i po njegovim uputama.
(5) Ako počinitelj ne postupi prema zabrani obavljanja određene dužnosti ili djelatnosti
kad je izrečena uz rad za opće dobro, uvjetnu osudu, ili za vrijeme uvjetnog otpusta
shodno će se primijeniti odredbe članka 55. stavka 8., članka 58. stavka 5. ili članka 61.
stavka 3. ovoga Zakona.
(6) Po proteku tri godine od početka izvršavanja mjere izrečene na temelju stavka 1.
ovoga članka, sud može na prijedlog osuđenika obustaviti njeno izvršenje ako ustanovi
da više ne postoji opasnost iz stavka 1. ovoga članka. Osuđenik može ponoviti
prijedlog, ali ne prije proteka jedne godine od zadnjeg preispitivanja.
(7) Po proteku deset godina od početka izvršavanja mjere izrečene na temelju stavka 3.
ovoga članka, sud može na prijedlog osuđenika obustaviti njezino izvršenje ako
ustanovi da više ne postoji opasnost iz stavka 1. ovoga članka. Osuđenik može ponoviti
prijedlog, ali ne prije proteka jedne godine od zadnjeg preispitivanja.
(8) Sud će o pravomoćno izrečenoj mjeri obavijestiti tijelo nadležno za vođenje
upisnika osoba koje obavljaju određene dužnosti ili djelatnosti.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 24/132Zabrana upravljanja motornim vozilom
Članak 72.
(1) Sigurnosnu mjeru zabrane upravljanja motornim vozilom sud će izreći počinitelju
kaznenog djela protiv sigurnosti prometa kad postoji opasnost da će upravljajući
motornim vozilom ugroziti sigurnost prometa. Zabrana se odnosi na sve kategorije
vozila, a iznimno se određena kategorija vozila može izuzeti kada posebne okolnosti
upućuju na to da se svrha mjere neće time ugroziti.
(2) Ako su ispunjene pretpostavke iz stavka 1. ovoga članka, sud će izreći zabranu
upravljanja motornim vozilom i neubrojivoj osobi ako njezina radnja ukazuje na to da je
nesposobna za vožnju.
(3) Zabrana upravljanja motornim vozilom određuje se u trajanju koje ne može biti
kraće od jedne ni dulje od pet godina.
(4) Zabrana upravljanja motornim vozilom počinje teći oduzimanjem vozačke dozvole,
upisom zabrane za određenu kategoriju vozila u vozačku dozvolu, odnosno zabranom
izdavanja vozačke dozvole počinitelju koji je nema, s tim da se vrijeme provedeno u
zatvoru, kaznionici ili ustanovi ne uračunava u vrijeme trajanja mjere.
(5) Zabrana upravljanja motornim vozilom može se izreći doživotno kada se s obzirom
na ranija počiniteljeva teška kršenja prometnih propisa može očekivati da će i nakon
proteka najdužeg vremena iz stavka 3. ovoga članka postojati opasnost da počinitelj
ponovno počini kazneno djelo protiv sigurnosti prometa. Utvrdi li sud povodom
prijedloga osuđenika da nakon proteka najdužeg vremena iz stavka 3. ovoga članka
opasnost više ne postoji, ukinut će zabranu. Osuđenik može ponoviti prijedlog, ali ne
prije proteka jedne godine od zadnjeg preispitivanja. Po ukidanju zabrane počinitelj
mora ponovno polagati vozački ispit.
(6) Na zabranu upravljanja motornim vozilom shodno će se primijeniti odredba članka
71. stavka 5. ovoga Zakona.
(7) Vrijeme privremenog oduzimanja vozačke dozvole uračunat će se u vrijeme zabrane
upravljanja motornim vozilom.
(8) Zabrana upravljanja motornim vozilom izrečena počinitelju koji ima stranu dozvolu
za upravljanje motornim vozilom sastoji se u zabrani njezina korištenja na području
Republike Hrvatske kao i u zabrani izdavanja mu vozačke dozvole Republike Hrvatske.
Ova zabrana počinje teći od dana pravomoćnosti presude.
Zabrana približavanja
Članak 73.
(1) Sigurnosnu mjeru zabrane približavanja žrtvi, drugoj osobi ili grupi osoba, ili
određenom mjestu sud će izreći počinitelju kaznenog djela protiv spolne slobode,
spolnog zlostavljanja ili iskorištavanja djeteta, drugog kaznenog djela nasilja ili napada
na slobodu osobe ili neovlaštenog posjedovanja, proizvodnje i trgovanja drogama i
tvarima zabranjenim u športu kad postoji opasnost da bi počinitelj prema tim osobama
ili na tim mjestima mogao ponovno počiniti neko od navedenih kaznenih djela.
(2) Mjeru iz stavka 1. ovoga članka sud može izreći uz novčanu kaznu ili kaznu zatvora.
(3) Mjera iz stavka 1. ovoga članka ne može biti kraća od jedne ni dulja od pet godina.
(4) Mjera iz stavka 1. ovoga članka počinje teći pravomoćnošću presude. Vrijeme
provedeno u zatvoru, kaznionici ili ustanovi ne uračunava se u vrijeme trajanja ove12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 25/132mjere.
(5) Po proteku jedne godine od početka izvršavanja mjere izrečene na temelju stavka 1.
ovoga članka, sud može na prijedlog osuđenika obustaviti njezino izvršenje ako
ustanovi da više ne postoji opasnost iz stavka 1. ovoga članka. Osuđenik može ponoviti
prijedlog, ali ne prije proteka jedne godine od zadnjeg preispitivanja.
(6) Sud će o pravomoćno izrečenoj mjeri iz stavka 1. ovoga članka obavijestiti tijelo
nadležno za probaciju i nadležnu policijsku upravu.
Udaljenje iz zajedničkog kućanstva
Članak 74.
(1) Sigurnosnu mjeru udaljenja iz zajedničkog kućanstva sud može izreći počinitelju
kaznenog djela nasilja prema osobi s kojom živi u zajedničkom kućanstvu ako postoji
visok stupanj opasnosti da bi bez provođenja ove mjere počinitelj mogao ponovno
počiniti nasilje prema članu zajedničkog kućanstva.
(2) Sud sigurnosnu mjeru udaljenja iz zajedničkog kućanstva može izreći uz novčanu
kaznu ili kaznu zatvora i to u trajanju koje ne može biti kraće od tri mjeseca ni dulje od
tri godine.
(3) Osoba kojoj je izrečena mjera iz stavka 1. ovoga članka dužna je uz prisutnost
policijskog službenika odmah po pravomoćnosti presude napustiti stan, kuću ili neki
drugi stambeni prostor koji čini zajedničko kućanstvo, s tim da se vrijeme provedeno u
zatvoru, kaznionici ili ustanovi ne uračunava u vrijeme trajanja ove mjere.
(4) Po proteku jedne godine od početka izvršavanja sigurnosne mjere udaljenja iz
zajedničkog kućanstva izrečene na temelju stavka 1. ovoga članka, sud može na
prijedlog osuđenika obustaviti njezino izvršenje ako ustanovi da više ne postoji
opasnost iz stavka 1. ovoga članka. Osuđenik može ponoviti prijedlog, ali ne prije
proteka šest mjeseci od zadnjeg preispitivanja.
(5) Sud će o pravomoćno izrečenoj zabrani iz stavka 1. ovoga članka obavijestiti tijelo
nadležno za probaciju i nadležnu policijsku upravu.
Zabrana pristupa internetu
Članak 75.
(1) Sigurnosnu mjeru zabrane pristupa internetu od šest mjeseci do dvije godine
računajući od izvršnosti sudske odluke sud će izreći počinitelju koji je kazneno djelo
počinio putem interneta ako postoji opasnost da će zlouporabom interneta ponovno
počiniti kazneno djelo.
(2) Vrijeme provedeno u zatvoru, kaznionici ili ustanovi ne uračunava se u vrijeme
trajanja ove mjere.
(3) Ako počinitelj ne postupi prema zabrani pristupa internetu kad je izrečena uz rad za
opće dobro, uvjetnu osudu, ili za vrijeme uvjetnog otpusta, shodno će se primijeniti
odredbe članka 55. stavka 7., članka 58. stavka 5. ili članka 61. stavka 3. ovoga Zakona.
(4) Sud će o pravomoćno izrečenoj mjeri obavijestiti regulatorno tijelo nadležno za
elektroničke komunikacije koje će osigurati njezino provođenje.
Zaštitni nadzor po punom izvršenju kazne zatvora
Članak 76.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 26/132(1) Ako je počinitelju izrečena kazna zatvora u trajanju od pet ili više godina za
namjerno kazneno djelo ili u trajanju od dvije ili više godina za namjerno kazneno djelo
s obilježjem nasilja ili za drugo kazneno djelo iz Glave XVI. ili XVII. ovoga Zakona i
ako je kazna u potpunosti izdržana, nad njime će se odmah po izlasku iz zatvora
započeti provoditi zaštitni nadzor sukladno članku 64. ovoga Zakona i posebne obveze
iz članka 62. stavka 2. točke 7. do 13. ako su mu izrečene uz zaštitni nadzor.
(2) Vrijeme provjeravanja traje jednu godinu. Sud može vrijeme provjeravanja prije
njegova isteka na prijedlog službe za probaciju produljiti za još jednu godinu ako bi bez
njegova provođenja postojala opasnost od ponovnog počinjenja nekog od kaznenih
djela navedenih u stavku 1. ovoga članka.
(3) Sud može isključiti provođenje zaštitnog nadzora ako ima razloga vjerovati da osoba
neće počiniti novo kazneno djelo i bez njegova provođenja.
GLAVA ŠESTA (VI.)
ODUZIMANJE IMOVINSKE KORISTI, ODUZIMANJE PREDMETA I
JAVNO OBJAVLJIVANJE PRESUDE
Uvjeti i način oduzimanja imovinske koristi
Članak 77.
(1) Imovinska korist oduzet će se sudskom odlukom kojom je utvrđeno da je ostvarena
protupravna radnja. Imovinska korist oduzet će se i od osobe na koju je prenijeta ako
nije stečena u dobroj vjeri.
(2) Ako je oštećeniku dosuđen imovinskopravni zahtjev koji po prirodi i sadržaju
odgovara pribavljenoj imovinskoj koristi, oduzet će se dio imovinske koristi koji prelazi
dosuđeni imovinskopravni zahtjev.
(3) Sud će oduzeti imovinsku korist i ako oštećenika uputi da imovinskopravni zahtjev
može ostvariti u parnici.
(4) Kada se utvrdi nemogućnost oduzimanja stvari ili prava ostvarenih kao imovinska
korist u cijelosti ili djelomično, sud će naložiti počinitelju isplatu odgovarajuće
protuvrijednosti u novčanom iznosu. Plaćanje se može odrediti obročno.
(5) Oduzeta imovinska korist neće se umanjiti za iznos sredstava uloženih u kriminalnu
djelatnost.
(6) Sud može odlučiti da se neće oduzeti imovinska korist ako je neznatna.
Oduzimanje imovinske koristi od kaznenog djela za koje je nadležan Ured za
suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta
Članak 78.
(1) Na oduzimanje imovinske koristi od kaznenog djela za koje je nadležan Ured za
suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta primjenjuju se odredbe članka 77.
ovoga Zakona ako ovim člankom nije drugačije propisano.
(2) Ako počinitelj kaznenog djela iz nadležnosti Ureda za suzbijanje korupcije i
organiziranog kriminaliteta ima ili je imao imovinu koja je nerazmjerna njegovim
zakonitim prihodima, pretpostavlja se da ta imovina predstavlja imovinsku korist od
kaznenog djela, osim ako počinitelj učini vjerojatnim da je njezino podrijetlo zakonito.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 27/132(3) Ako je imovinska korist od kaznenog djela sjedinjena s imovinom stečenom na
zakonit način, ukupna imovina bit će predmetom oduzimanja do procijenjene
vrijednosti imovinske koristi. Na isti način i u istom omjeru oduzet će se i korist koja je
dobivena od imovine u koju je zakonita imovina sjedinjena s imovinskom korišću od
kaznenog djela.
(4) Imovinska korist iz stavka 2. i 3. ovoga članka oduzet će se od člana obitelji bez
obzira po kojem pravnom temelju se kod njega nalazi i neovisno o tome živi li u
zajedničkom kućanstvu s počiniteljem.
(5) Imovinska korist iz stavka 2. i 3. ovoga članka oduzet će se i od druge osobe bez
obzira po kojem pravnom temelju je stečena ako ta osoba ne učini vjerojatnim da je
korist stekla u dobroj vjeri i po razumnoj cijeni.
(6) Ako osoba protiv koje je pokrenut kazneni postupak umre, imovinska korist
ostvarena protupravnom radnjom može se oduzeti od njezinih sljednika u postupku
propisanom posebnim zakonom.
Oduzimanje predmeta
Članak 79.
(1) Predmeti i sredstva koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog
djela ili su nastali njegovim počinjenjem oduzet će se ako postoji opasnost da će se
ponovno uporabiti za počinjenje kaznenog djela. Sud može oduzeti predmete i sredstva
i kada je njihovo oduzimanje potrebno radi zaštite opće sigurnosti, javnog poretka ili iz
moralnih razloga.
(2) Ako su ispunjene pretpostavke iz stavka 1. ovoga članka, sud može oduzeti
predmete i sredstva i kada počinitelj protupravne radnje nije kriv.
(3) Oduzeti predmeti i sredstva postaju vlasništvo Republike Hrvatske. To ne utječe na
pravo trećih osoba za naknadu štete prema počinitelju zbog oduzetog predmeta ili
sredstva. Vlasnik oduzetog predmeta ili sredstva koji nije počinitelj djela ima pravo na
povrat predmeta i sredstva ili naknadu njihove tržišne vrijednosti iz državnog
proračuna, osim ako je najmanje krajnjom nepažnjom pridonio da predmet ili sredstvo
bude namijenjeno ili uporabljeno za počinjenje kaznenog djela ili da nastane njegovim
počinjenjem ili ako je pribavio predmet ili sredstvo znajući za okolnosti koje
omogućuju njegovo oduzimanje.
(4) Zakonom se može propisati obvezno oduzimanje predmeta ili sredstva, u kojem
slučaju vlasnik nema pravo na naknadu iz državnog proračuna, ako posebnim zakonom
nije drugačije određeno.
(5) Sud može naložiti uništenje predmeta ili sredstva.
Javno objavljivanje presude
Članak 80.
(1) Presudom kojom se proglašava krivim počinitelj kaznenog djela počinjenog javnim
objavljivanjem, sud može na zahtjev zainteresirane osobe ili državnog odvjetnika kad je
to u interesu oštećene osobe ili u javnom interesu odrediti da se ona u cijelosti ili
djelomično javno objavi o trošku počinitelja.
(2) Određujući sredstvo, vrijeme, način i ostale okolnosti javnog objavljivanja presude,
sud mora nastojati da te okolnosti odgovaraju okolnostima objavljivanja sadržaja kojim
je počinjeno kazneno djelo.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 28/132(3) Oslobađajućom presudom sud može na zahtjev oslobođene osobe kad je to u
njezinom ili javnom interesu odrediti da se ona u cijelosti ili djelomično javno objavi na
teret državnog proračuna ili o trošku privatnog tužitelja. Sud će odrediti sredstvo,
vrijeme i način objavljivanja presude.
GLAVA SEDMA (VII.)
ZASTARA
Zastara kaznenog progona
Članak 81.
(1) Kazneni progon zastarijeva nakon:
– 40 godina za kaznena djela za koja se može izreći kazna dugotrajnog zatvora i kazna
zatvora u trajanju dužem od 15 godina,
– 25 godina za kaznena djela za koja se može izreći kazna zatvora u trajanju dužem od
10 godina,
– 20 godina za kaznena djela za koja se može izreći kazna zatvora u trajanju dužem od 5
godina,
– 15 godina za kaznena djela za koja se može izreći kazna zatvora u trajanju dužem od 3
godine,
– 10 godina za kaznena djela za koja se može izreći kazna zatvora u trajanju dužem od
jedne godine i
– 6 godina za ostala kaznena djela.
(2) Kazneni progon ne zastarijeva za kazneno djelo genocida (članak 88.), zločin
agresije (članak 89.), zločina protiv čovječnosti (članak 90.), ratnog zločina (članak 91.)
te drugih djela koja ne zastarijevaju prema Ustavu Republike Hrvatske ili
međunarodnom pravu.
(3) Ako je prije proteka rokova iz stavka 1. ovoga članka donesena prvostupanjska
presuda, zastara kaznenog progona produljuje se za dvije godine.
Tijek zastare kaznenog progona
Članak 82.
(1) Zastara kaznenog progona počinje teći danom kad je kazneno djelo počinjeno. Ako
posljedica koja je obilježje kaznenog djela nastupi kasnije, zastara počinje teći od tog
trenutka.
(2) Zastara kaznenog progona ne teče za vrijeme za koje se prema zakonu kazneni
progon ne može poduzeti ili se ne može nastaviti.
(3) Za kaznena djela iz članka 105. stavka 3., članka 106. stavka 2. i 3., članka 110.,
članka 111., članka 112. stavka 1., članka 114., članka 116., članka 118., članka 119.,
članka 154. stavka 1. točke 2., članka 158., članka 159., članka 162., članka 163., članka
164., članka 166., članka 170., članka 171., članka 176. i članka 177. ovoga Zakona
počinjenih na štetu djeteta, zastara kaznenog progona počinje teći od punoljetnosti
žrtve.
Zastara izvršenja kazne12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 29/132Članak 83.
(1) Izrečena se kazna zbog zastare ne može izvršiti kad od pravomoćne presude
protekne:
– 40 godina od izrečene kazne dugotrajnog zatvora,
– 25 godina od izrečene kazne zatvora u trajanju duljem od deset godina,
– 20 godina od izrečene kazne zatvora u trajanju duljem od pet godina,
– 15 godina od izrečene kazne zatvora u trajanju duljem od tri godine,
– 10 godina od izrečene kazne zatvora u trajanju duljem od jedne godine,
– 6 godina od izrečene kazne zatvora u trajanju do jedne godine, novčane kazne kao
glavne ili sporedne kazne.
(2) Ne zastarijeva izvršenje kazni izrečenih za kazneno djelo genocida (članak 88.),
zločina agresije (članak 89.), zločina protiv čovječnosti (članak 90.), ratnog zločina
(članak 91.) te drugih djela koja ne zastarijevaju prema Ustavu Republike Hrvatske ili
međunarodnom pravu.
Tijek zastare izvršenja kazne
Članak 84.
(1) Zastara izvršenja kazne počinje teći danom kada je presuda kojom je kazna izrečena
postala pravomoćna. Kad se radi o kazni iz opozvane uvjetne osude, zastara počinje teći
danom pravomoćnosti presude o opozivu.
(2) Zastara ne teče za vrijeme za koje se prema zakonu izvršenje kazne ne može
započeti ili nastaviti.
(3) Zastara izvršenja kazne ne teče za vrijeme izdržavanja kazne.
Zastara izvršenja sigurnosnih mjera, oduzimanja imovinske koristi i predmeta
Članak 85.
(1) Sigurnosne mjere ne mogu se izvršiti kad od pravomoćnosti presude kojom su te
mjere izrečene protekne dvostruko vrijeme od vremena na koje su mjere izrečene.
(2) Sigurnosne mjere iz članka 68. i članka 69. ovoga Zakona ne mogu se izvršiti kad
nastupi zastara izvršenja kazne uz koju su izrečene, odnosno kad protekne vrijeme
provjeravanja iz uvjetne osude.
(3) Oduzimanje predmeta zastarijeva po proteku pet godina od pravomoćnosti presude
kojom je izrečeno.
(4) Izvršenje sigurnosnih mjera izrečenih doživotno i oduzimanja imovinske koristi ne
zastarijeva.
(5) Zastara ne teče za vrijeme za koje se prema zakonu izvršenje sigurnosne mjere ne
može započeti ili nastaviti.
Primjena rokova zastare
Članak 86.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 30/132Ako se prije nastupa zastare kaznenog progona ili zastare izvršenja kazne promijeni rok
zastare, primijenit će se zastarni rokovi novog zakona.
GLAVA OSMA (VIII.)
ZNAČENJE IZRAZA U OVOM ZAKONU
Članak 87.
(1) Kazneno zakonodavstvo Republike Hrvatske su odredbe sadržane u ovom Zakonu i
drugim zakonima Republike Hrvatske, kojima se određuju pretpostavke kažnjivosti i
sankcije koje se mogu izreći počiniteljima kaznenih djela.
(2) Protupravna radnja je radnja kojom su ispunjena obilježja kaznenog djela, a ne
postoji razlog isključenja protupravnosti.
(3) Službena osoba je državni dužnosnik ili službenik, dužnosnik ili službenik u jedinici
lokalne i područne (regionalne) samouprave, nositelj pravosudne dužnosti, sudac
porotnik, član Državnog sudbenog vijeća ili Državnoodvjetničkog vijeća, arbitar, javni
bilježnik i javni ovršitelj. Službenom osobom smatra se i osoba koja u Europskoj uniji,
stranoj državi, međunarodnoj organizaciji koje je Republika Hrvatska član,
međunarodnom sudu ili arbitraži čiju sudbenost Republika Hrvatska prihvaća, obavlja
dužnosti povjerene osobama iz prethodne rečenice.
(4) Vojna osoba je djelatna vojna osoba, ročnik, pričuvnik i kadet te državni službenik i
namještenik raspoređen na službu u Oružanim snagama Republike Hrvatske.
(5) Kad je službena osoba naznačena kao počinitelj kaznenog djela koje nije predviđeno
u Glavi XXXIV. ovoga Zakona, ili kao osoba prema kojoj je počinjeno kazneno djelo,
službenom osobom smatrat će se i vojna osoba.
(6) Odgovorna osoba je fizička osoba koja vodi poslove pravne osobe ili joj je izričito
ili stvarno povjereno obavljanje poslova iz područja djelovanja pravne osobe.
(7) Dijete je osoba koja nije navršila osamnaest godina života.
(8) Članovi obitelji su sadašnji bračni ili izvanbračni drug, njihova zajednička djeca te
djeca svakog od njih, srodnik po krvi u ravnoj lozi, srodnici po krvi u pobočnoj lozi
zaključno do trećeg stupnja, srodnici po tazbini do zaključno drugog stupnja u bračnoj i
izvanbračnoj zajednici, posvojitelj i posvojenik, srodnici posvojitelja po krvi u ravnoj
lozi, srodnici posvojitelja po krvi u pobočnoj lozi zaključno do trećeg stupnja, srodnici
posvojitelja po tazbini do zaključno drugog stupnja. Kad se radi o kaznenim djelima
nasilja u obitelji članovima obitelji po ovom Zakonu smatraju se i bivši bračni ili
izvanbračni drug, djeca svakog od njih i njihova zajednička djeca, ukoliko su nakon
prekida bračne ili izvanbračne zajednice povod sukoba bili bivši bračni ili izvanbračni
odnosi, osobe koje imaju zajedničku djecu, skrbnik i štićenik, udomitelj, korisnik
smještaja u udomiteljskoj obitelji i članovi njihove obitelji dok takav odnos traje, dijete
i osoba kojoj je dijete povjereno na čuvanje i odgoj. Pod istim uvjetima kao i članovima
obitelji odnosno osobama koje se smatraju članovima obitelji prema ovom Zakonu
zaštita se pruža i istospolnom partneru te djeci svakog od njih odnosno bivšem
istospolnom partneru te djeci svakog od njih.
(9) Izvanbračni drug je osoba koja živi u izvanbračnoj zajednici koja ima trajniji
karakter ili je u njoj rođeno zajedničko dijete.
(10) Istospolni partner je osoba koja živi u istospolnoj zajednici koja ima trajniji
karakter.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 31/132(11) Tajni podatak je podatak koji je prema posebnom zakonu označen kao klasificirani
podatak. Ne smatra se tajnim podatkom podatak čiji je sadržaj suprotan ustavnom
poretku Republike Hrvatske ili podatak koji je označen tajnim radi prikrivanja
kaznenog djela, prekoračenja ili zlouporabe ovlasti te drugih oblika nezakonitog
postupanja u državnim tijelima.
(12) Službena tajna je podatak koji je prikupljen i koristi se za potrebe tijela javne
vlasti, a koji je zakonom, drugim propisom ili općim aktom nadležnog tijela donesenim
na temelju zakona proglašen službenom tajnom, a nije riječ o klasificiranom podatku
sukladno posebnom zakonu.
(13) Izbori su izbori za Hrvatski sabor, Predsjednika Republike, Europski parlament,
predstavnička tijela u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, općinske
načelnike, gradonačelnike, župane, gradonačelnika Grada Zagreba te postupak
odlučivanja na državnom referendumu.
(14) Isprava je svaki predmet koji sadrži zapis, znak ili sliku koji je podoban ili određen
da služi kao dokaz neke činjenice koja ima vrijednost za pravne odnose.
(15) Pokretna stvar je i svaka proizvedena ili skupljena energija za davanje svjetlosti,
topline ili kretanja, kao i telefonski impulsi.
(16) Motorno vozilo je svako prometno sredstvo na motorni pogon u kopnenom,
vodenom i zračnom prometu.
(17) Računalni sustav je svaka naprava ili skupina međusobno spojenih ili povezanih
naprava, od kojih jedna ili više njih na osnovi programa automatski obrađuju podatke,
kao i računalni podaci koji su u njega spremljeni, obrađeni, učitani ili preneseni za svrhe
njegovog rada, korištenja, zaštite i održavanja.
(18) Računalni podatak je svako iskazivanje činjenica, informacija ili zamisli u obliku
prikladnom za obradu u računalnom sustavu.
(19) Računalni program je skup računalnih podataka koji su u stanju prouzročiti da
računalni sustav izvrši određenu funkciju.
(20) Zločin iz mržnje je kazneno djelo počinjeno zbog rasne pripadnosti, boje kože,
vjeroispovijesti, nacionalnog ili etničkog podrijetla, invaliditeta, spola, spolnog
opredjeljenja ili rodnog identiteta druge osobe. Takvo postupanje uzet će se kao
otegotna okolnost ako ovim Zakonom nije izričito propisano teže kažnjavanje.
(21) Imovinskom korišću od kaznenog djela smatra se neposredna imovinska korist od
kaznenog djela koja se sastoji od svakog uvećanja ili sprečavanja umanjenja imovine do
kojeg je došlo počinjenjem kaznenog djela, imovina u koju je promijenjena ili
pretvorena neposredna imovinska korist od kaznenog djela kao i svaka druga korist koja
je dobivena od neposredne imovinske koristi od kaznenog djela ili imovine u koju je
promijenjena ili pretvorena neposredna imovinska korist od kaznenog djela bez obzira
nalazi li se na području Republike Hrvatske ili izvan njega.
(22) Mito je svaka nagrada, dar ili druga nepripadna imovinska ili neimovinska korist
bez obzira na vrijednost.
(23) Žrtva kaznenog djela je fizička osoba kojoj su protupravnom radnjom prouzročene
fizičke ili duševne boli, emocionalna patnja, imovinska šteta ili bitna povreda ljudskih
prava i temeljnih sloboda.
POSEBNI DIO12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 32/132GLAVA DEVETA (IX.)
KAZNENA DJELA PROTIV ČOVJEČNOSTI I LJUDSKOG
DOSTOJANSTVA
Genocid
Članak 88.
(1) Tko s ciljem da potpuno ili djelomice uništi neku nacionalnu, etničku, rasnu ili
vjersku skupinu kao takvu:
1. ubija članove skupine,
2. nanosi članovima skupine teške tjelesne ozljede ili im teško naruši zdravlje,
3. stavlja skupinu u životne uvjete kojima je cilj dovesti do njezina potpuna ili
djelomična uništenja,
4. primjenjuje mjere kojima je cilj spriječiti rađanje unutar skupine, ili
5. prisilno preseljava djecu u drugu skupinu,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje deset godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko zapovijedi počinjenje genocida.
(3) Tko izravno i javno potiče na počinjenje genocida,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Zločin agresije
Članak 89.
(1) Tko imajući stvarnu moć nadzirati ili upravljati političkim ili vojnim djelovanjem
države, upotrijebi oružane snage jedne države protiv suvereniteta, teritorijalne
cjelovitosti ili političke neovisnosti druge države ili na bilo koji drugi način protivan
Povelji Ujedinjenih naroda ostvari čin agresije koji po svojim karakteristikama, težini i
razmjeru predstavlja kršenje Povelje Ujedinjenih naroda,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje pet godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
(2) Tko sudjeluje u djelovanju oružanih snaga iz stavka 1. ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(3) Tko izravno i javno potiče na zločin agresije,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Činom agresije iz stavka 1. ovoga članka, bez obzira na to je li prethodno objavljen
rat ili ne, smatra se:
1. invazija ili napad oružanih snaga jedne države na područje druge države, ili vojna
okupacija, makar i privremena koja je posljedica takve invazije ili napada, ili pripajanje
cijelog ili dijela područja druge države uz primjenu sile,
2. bombardiranje od strane oružanih snaga jedne države područja druge države ili
korištenje bilo kakvog oružja jedne države na području druge države,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 33/1323. blokiranje luka ili obala jedne države oružanim snagama druge države,
4. napad oružanih snaga jedne države na zemlju, more, zračne snage, pomorsku i zračnu
flotu druge države,
5. korištenje oružanih snaga jedne države, koje su na području druge države uz njezinu
suglasnost, u suprotnosti s uvjetima predviđenim njihovim sporazumom ili produljenje
prisutnosti vojnih snaga na području druge države po prestanku sporazuma,
6. davanje dozvole da područje koje je država stavila na raspolaganje drugoj državi ova
koristi za agresiju protiv treće države, ili
7. slanje od strane ili u ime države naoružanih bandi, grupa, paravojnih snaga ili
plaćenika koji izvode oružane akcije protiv druge države koje po svojoj težini
odgovaraju prethodno navedenim radnjama ili njezinom značajnom sudjelovanju u
takvim akcijama.
Zločin protiv čovječnosti
Članak 90.
(1) Tko kršeći pravila međunarodnog prava u sklopu širokog ili sustavnog napada
usmjerenog protiv civilnog pučanstva, uz znanje o tom napadu:
1. ubije drugu osobu,
2. radi istrebljenja nametne nekom civilnom pučanstvu životne uvjete kojima je cilj
dovesti do njegova djelomičnog uništenja,
3. porobi neku osobu tako da nad njom vrši pojedine ili sve ovlasti koje proizlaze iz
prava vlasništva, uključujući vršenje takvih ovlasti u trgovini ljudima,
4. protjeruje ili prisilno premješta druge osobe putem izgona ili drugih prisilnih mjera s
područja na kome zakonito borave, a bez osnova predviđenih međunarodnim pravom,
5. protupravno zatvori drugu osobu ili joj na drugi način protupravno oduzme slobodu,
6. muči osobu kojoj je oduzeta sloboda ili je pod nadzorom okrivljenika tako da joj
namjerno nanosi teške tjelesne ili duševne boli ili patnje, osim onih koje proizlaze,
svojstvene su ili su slučajna posljedica zakonite kazne,
7. siluje drugu osobu, drži je u spolnom ropstvu, prisiljava na prostituciju, nezakonito
drži u zatočenju ženu koja je nasilno zatrudnjela kako bi se utjecalo na etnički sastav
nekog pučanstva ili činile kakve druge teške povrede međunarodnog prava, drugoj
osobi bez njezina pristanka i kada to nije opravdano medicinskim razlozima oduzme
biološku reproduktivnu sposobnost, ili nad njom izvrši neko drugo spolno nasilje
usporedive težine,
8. progoni neku odredivu skupinu ili zajednicu na političkoj, rasnoj, nacionalnoj,
etničkoj, kulturnoj, vjerskoj, spolnoj ili drugoj osnovi koja se općenito prema
međunarodnom pravu smatra nedopustivom, i to počini u vezi s bilo kojom radnjom
opisanom u članku 88. do 91. ovoga Zakona tako da drugoj osobi zato što pripada
određenoj skupini ili zajednici namjerno i u velikoj mjeri oduzme temeljna prava
suprotno međunarodnom pravu,
9. uhiti, drži u zatočeništvu ili otme osobe u ime ili uz dopuštenje, potporu ili pristanak
države ili političke organizacije, a nakon toga odbije priznati takvo oduzimanje slobode
ili uskrati obavijesti o sudbini ili mjestu na kojem se osobe nalaze, s ciljem da im se
uskrati pravna zaštita kroz dulje vremensko razdoblje,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 34/13210. u okviru institucionaliziranog režima sustavnog potlačivanja i dominacije jedne
rasne skupine nad drugom rasnom skupinom ili skupinama i u namjeri održavanja
takvog režima počini neko nečovječno djelo opisano u ovom članku ili djelo slično
nekom od tih djela (zločin apartheida), ili
11. počini ostala nečovječna djela slične naravi kojima se namjerno uzrokuje teška
patnja, teška tjelesna ozljeda, odnosno teško narušenje zdravlja,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje pet godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko zapovijedi neko od navedenih
kaznenih djela.
Ratni zločin
Članak 91.
(1) Tko kršeći pravila međunarodnog prava za vrijeme rata, okupacije ili međunarodnog
oružanog sukoba ili oružanog sukoba koji nema međunarodni značaj počini neko od
sljedećih teških kršenja protiv osoba ili imovine zaštićenih Ženevskim konvencijama od
12. kolovoza 1949.:
1. ubojstvo,
2. mučenje ili nečovječno postupanje, uključujući biološke pokuse,
3. nanošenje velike patnje, teške tjelesne ozljede ili teškog narušenja zdravlja,
4. nezakonito protjerivanje, premještaj ili nezakonito držanje zaštićene osobe u
zatočeništvu,
5. prisiljavanje ratnog zarobljenika ili druge zaštićene osobe na službu u postrojbama
neprijateljske sile,
6. namjerno uskraćivanje prava ratnom zarobljeniku ili drugoj zaštićenoj osobi na
pravičan i redovan postupak,
7. uzimanje talaca, ili
8. uništavanje i oduzimanje imovine u velikim razmjerima koje nije opravdano vojnom
nuždom i koje je provedeno nezakonito i samovoljno,
kaznit će se kaznom zatvora od najmanje pet godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
(2) Tko kršeći pravila međunarodnog prava za vrijeme rata, okupacije ili međunarodnog
oružanog sukoba ili oružanog sukoba koji nema međunarodni značaj počini druge teške
povrede prava i običaja koji se primjenjuju u međunarodnom oružanom sukobu ili
oružanom sukobu čiji značaj nije međunarodni sukladno postojećem okviru
međunarodnog prava, to jest bilo koje od sljedećih djela:
1. usmjeravanje napada protiv civilnog stanovništva ili protiv pojedinih civila koji ne
sudjeluju izravno u neprijateljstvima,
2. usmjeravanje napada protiv civilnih objekata, odnosno objekata koji nisu vojni
ciljevi,
3. usmjeravanje napada protiv osoba, uređaja, materijala, jedinica ili vozila uključenih u
humanitarnu pomoć ili misiju održavanja mira sukladno Povelji Ujedinjenih naroda,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 35/132tako dugo dok oni imaju pravo na zaštitu civila ili civilnih objekata prema odredbama
međunarodnog ratnog prava,
4. pokretanje napada sa znanjem da će takav napad uzgredno dovesti do smrti ili ozljeda
civila ili štete na civilnim objektima ili do teške, dugoročne i opsežne štete u prirodnom
okolišu koja bi očito bila prevelika u odnosu na očekivani konkretan i izravan vojni
dobitak,
5. napadanje ili bombardiranje, bilo kojim sredstvima, gradova, sela, naselja ili zgrada
koje su nebranjene i ne predstavljaju vojne ciljeve,
6. ubijanje ili ranjavanje borca koji se predao, nakon što je položio oružje ili ostao bez
sredstava za borbu,
7. nepravilna uporaba zastave primirja, zastave ili vojnog znakovlja i odore neprijatelja
ili Ujedinjenih naroda, kao i posebnih znakova Ženevskih konvencija, zbog koje je
došlo do pogibije ili teških ozljeda,
8. premještanje, izravno ili posredno, dijelova vlastitog civilnog stanovništva na
okupirano područje od strane okupatorske sile, ili deportacija ili premještaj čitavog
stanovništva okupiranog područja ili jednog njegovog dijela, unutar toga područja ili
izvan njega,
9. usmjeravanje napada protiv zgrada posvećenih vjeri, obrazovanju, umjetnosti,
znanosti ili humanitarnim svrhama, protiv povijesnih spomenika i kulturnih dobara,
bolnica i mjesta na kojima se prikupljaju bolesni i ranjeni, pod uvjetom da nisu vojni
ciljevi,
10. podvrgavanje osoba koje su bile u vlasti protivničke strane tjelesnom sakaćenju,
uzimanju tkiva ili organa za transplantaciju ili medicinskim ili znanstvenim pokusima
bilo koje vrste koji nisu opravdani medicinskim, zubarskim ili bolničkim tretmanom
osoba o kojima je riječ te koji se ne izvode u njihovom interesu, a dovode do smrti ili
ozbiljne opasnosti po zdravlje takve osobe ili osoba,
11. podmuklo ubijanje ili ranjavanje pripadnika neprijateljske nacije ili vojske,
12. proglašavanje da se protivniku neće dati nikakva milost,
13. uništavanje ili oduzimanje neprijateljske imovine osim ako je ono nužno zbog ratnih
potreba,
14. proglašenje prava i radnji državljana neprijateljske strane zabranjenim,
suspendiranim ili nedopuštenim u sudskom postupku,
15. prisiljavanje državljana neprijateljske strane da sudjeluju u ratnim operacijama
usmjerenim protiv vlastite zemlje čak i ako su bili u službi zaraćene strane prije početka
rata,
16. pljačkanje gradova ili mjesta,
17. uporaba otrova ili otrovnog oružja,
18. uporaba otrovnih plinova, plinova zagušljivaca ili drugih plinova te svih sličnih
tekućina, tvari ili naprava,
19. uporaba metaka koji se u ljudskom tijelu lako šire ili raspršuju,
20. uporaba oružja, projektila, materijala i drugog načina ratovanja koji po svojoj
prirodi nanose suvišne ozljede ili nepotrebne patnje ili kojima je svojstvo da protivno12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 36/132međunarodnom ratnom pravu ne razlikuju vojne i civilne ciljeve, ako je takvo oružje,
projektili, materijal ili način ratovanja predmet sveobuhvatne zabrane,
21. skrnavljenje osobnog dostojanstva, posebice ponižavajući i degradirajući postupci,
kolektivno kažnjavanje,
22. silovanje, spolno porobljavanje, prisiljavanje na prostituciju ili izazivanje nasilne
trudnoće, prisilne sterilizacije ili kojeg drugog oblika spolnog nasilja koji predstavlja
tešku povredu Ženevskih konvencija,
23. iskorištavanje prisutnosti civila ili drugih zaštićenih osoba da se određena mjesta,
područja ili vojne snage zaštite od vojnih operacija,
24. usmjeravanje napada na zgrade, materijal, medicinske jedinice i prijevozna sredstva
te osoblje koje koristi posebne znakove Ženevskih konvencija sukladno međunarodnom
pravu,
25. pribjegavanje izgladnjivanju civila kao načinu vođenja rata uskraćivanjem sredstava
nužnih za opstanak, uključujući i otežavanje pristupa humanitarnoj pomoći,
propisanoga Ženevskim konvencijama,
26. novačenje djece u nacionalne oružane snage ili oružane skupine odvojene od
oružanih snaga države ili njihovo korištenje u aktivnom sudjelovanju u
neprijateljstvima, ili
27. premještanje civilnog stanovništva zbog razloga povezanih uz sukob osim ako to
traži sigurnost civila ili neizbježni vojni razlog,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje tri godine.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko djelo iz stavka 2. ovoga članka
počini prema velikom broju ljudi ili na osobito okrutan ili podmukao način, iz
koristoljublja ili drugih niskih pobuda.
(4) Tko zapovijedi da se počini djelo iz stavka 1., 2. ili 3. ovoga članka kaznit će se kao
da ga je sam počinio.
Povreda pregovarača
Članak 92.
Tko kršeći pravila međunarodnoga prava za vrijeme rata ili oružanoga sukoba vrijeđa,
zlostavlja ili zadrži pregovarača ili njegovu pratnju ili im spriječi povratak, ili na drugi
način povrijedi njihovu nepovredivost,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Zlouporaba međunarodnih znakova
Članak 93.
Tko u području oružanih operacija zlouporabi ili neovlašteno nosi zastavu ili znak
Ujedinjenih naroda, Crvenog križa ili znakove koji njima odgovaraju, ili druge priznate
međunarodne znakove kojima se obilježavaju određeni objekti radi zaštite od oružanih
operacija,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Neopravdana odgoda povratka ratnih zarobljenika12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 37/132Članak 94.
Tko kršeći pravila međunarodnoga prava, nakon završetka rata ili oružanoga sukoba
naredi ili izvrši neopravdanu odgodu povratka ratnih zarobljenika ili civilnih osoba,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Novačenje plaćenika
Članak 95.
(1) Tko kršeći pravila međunarodnoga prava novači, koristi, plaća ili osposobljava
plaćenika za sudjelovanje u oružanom sukobu ili zajedničkom činu nasilja usmjerenom
na rušenje vlade, podrivanje teritorijalne cjelovitosti države ili ugrožavanje njezina
ustavnog ustrojstva,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko novači dijete u oružane snage ili oružane skupine odvojene od oružanih snaga,
ili tako unovačeno dijete koristi u neposrednim neprijateljskim djelovanjima,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko radi stjecanja materijalne koristi kao punoljetni plaćenik izravno sudjeluje u
oružanom sukobu ili zajedničkom činu nasilja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Odgovornost zapovjednika
Članak 96.
(1) Vojni zapovjednik ili nadređena civilna osoba ili osoba koja stvarno djeluje kao
vojni zapovjednik ili nadređena civilna osoba koja ne spriječi osobu koja se nalazi pod
njezinim stvarnim zapovjedništvom i nadzorom ili stvarnom vlašću i nadzorom da
počini kazneno djelo iz članka 88. do 91. ovoga Zakona kaznit će se kao da ga je sama
počinila. U tom slučaju neće se primijeniti odredba članka 20. stavka 3. ovoga Zakona.
(2) Vojni zapovjednik ili osoba koja stvarno djeluje kao vojni zapovjednik koja je
propustila dužni nadzor nad snagama koje se nalaze pod njezinim stvarnim
zapovjedništvom i nadzorom ili stvarnom vlašću i nadzorom ako je morala znati da
njezine snage čine ili se spremaju počiniti kazneno djelo iz članka 88. do članka 91.
ovoga Zakona i nije poduzela sve nužne i razborite mjere u svojoj moći kako bi ih u
tome spriječila,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se nadređena osoba, kod svih drugih
odnosa nadređenosti i podređenosti osim onih iz stavka 2. ovoga članka, koja je
propustila dužni nadzor nad podređenima koji se nalaze pod njezinom stvarnom vlašću i
nadzorom ako je svjesno zanemarivala obavijesti da oni čine ili se spremaju počiniti
kazneno djelo iz članka 88. do članka 91. ovoga Zakona i ako su ta djela u okviru
njezinih stvarnih ovlasti i nadzora, a ona nije poduzela sve nužne i razborite mjere u
svojoj moći kako bi ih u tome spriječila.
(4) Ako je dužni nadzor iz stavka 2. i 3. ovoga članka propušten iz nehaja, počinitelj će
se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 38/132(5) Osobe navedene u stavku 1., 2. i 3. ovoga članka koje ne proslijede saznanja o
kaznenim djelima iz članka 88. do članka 91. ovoga Zakona nadležnim vlastima u cilju
provođenja istrage i kaznenog progona nad neposrednim počiniteljima koji su im
podređeni,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Terorizam
Članak 97.
(1) Tko s ciljem ozbiljnog zastrašivanja pučanstva, ili prisiljavanja države ili
međunarodne organizacije da što učini ili ne učini, ili ozbiljnog narušavanja ili
uništavanja temeljnih ustavnih, političkih, gospodarskih ili društvenih struktura države
ili međunarodne organizacije, počini jedno od sljedećih djela koje može ozbiljno
naštetiti državi ili međunarodnoj organizaciji:
1. napade na život osobe koji mogu prouzročiti smrt,
2. napade na tijelo drugoga,
3. otmicu ili uzimanje talaca,
4. uništenje državnih ili javnih objekata, prometnog sustava, infrastrukture uključujući i
informacijske sustave, nepokretne platforme na epikontinentalnom pojasu, javnog
mjesta ili privatne imovine koje može ugroziti živote ljudi ili prouzročiti znatnu
gospodarsku štetu,
5. otmicu zrakoplova, broda ili drugih sredstava javnog prijevoza ili prijevoza robe,
6. izrada, posjedovanje, pribavljanje, prijevoz, opskrba ili uporaba oružja, eksploziva,
nuklearnog, biološkog ili kemijskog oružja, kao i istraživanje i razvoj nuklearnog,
biološkog ili kemijskog oružja,
7. ispuštanje opasnih tvari ili prouzročenje požara, eksplozija ili poplava, čime se
ugrožava život ljudi,
8. ometanje ili obustava opskrbe vodom, električnom energijom ili drugim osnovnim
prirodnim resursom, čime se ugrožava život ljudi, ili
9. posjeduje ili koristi radioaktivne tvari ili izrađuje, posjeduje ili koristi uređaj za
aktiviranje, raspršivanje ili emitiranje radioaktivnog materijala ili ionizirajućeg
zračenja, koristi ili ošteti nuklearni objekt tako da dođe do ispuštanja ili opasnosti od
ispuštanja radioaktivnog materijala, ili upotrebom sile ili prijetnje zahtijeva radioaktivni
materijal, uređaj za aktiviranje, raspršivanje ili emitiranje radioaktivnog materijala ili
nuklearni objekt,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(2) Tko prijeti počinjenjem kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Ako su kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena velika razaranja ili
je prouzročena smrt jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora najmanje pet godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 39/132(4) Ako počinitelj prigodom počinjenja kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka s
namjerom usmrti jednu ili više osoba,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje deset godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
Financiranje terorizma
Članak 98.
(1) Tko izravno ili neizravno daje ili prikuplja sredstva s ciljem da se ona koriste ili
znajući da će se koristiti, u potpunosti ili djelomično, u svrhu činjenja jednog ili više
kaznenih djela iz članka 97., članka 99. do članka 101., članka 137., članka 216. stavka
1. do 3., članka 219., članka 223., članka 224., članka 352. do članka 355. ovoga
Zakona ili drugog kaznenog djela kojem je cilj prouzročiti smrt ili tešku tjelesnu ozljedu
civila ili druge osobe koja nije aktivno uključena u oružani sukob, ako je svrha tog djela
zastrašiti stanovništvo ili prisiliti neku državu ili međunarodnu organizaciju da što učini
ili ne učini,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko izravno ili neizravno daje ili
prikuplja sredstva s ciljem da se ona koriste ili znajući da će se koristiti, u potpunosti ili
djelomično od strane terorista ili terorističkog udruženja.
(3) Sredstva iz stavka 1. i 2. ovoga članka će se oduzeti.
Javno poticanje na terorizam
Članak 99.
Tko javno iznese ili pronese zamisli kojima se izravno ili neizravno potiče na počinjenje
kaznenog djela iz članka 97., članka 98., članka 137., članka 216. stavka 1. do 3., članka
219., članka 223., članka 224., članka 352. do članka 355. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Novačenje za terorizam
Članak 100.
Tko vrbuje drugoga da se pridruži terorističkom udruženju radi njegovog doprinosa u
počinjenju kaznenog djela iz članka 97., članka 102., članka 137., članka 216. stavka 1.
do 3., članka 219., članka 223., članka 224., članka 352. do članka 355. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Obuka za terorizam
Članak 101.
Tko daje upute o izradi i korištenju eksplozivnih naprava, vatrenog ili drugog oružja ili
štetnih ili opasnih tvari ili o drugim specifičnim metodama ili tehnikama znajući da se te
vještine namjeravaju koristiti za počinjenje kaznenog djela iz članka 97., članka 98.,
članka 137., članka 216. stavka 1. do 3., članka 219., članka 223., članka 224., članka
352. do članka 355. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Terorističko udruženje12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 40/132Članak 102.
(1) Tko organizira ili vodi zločinačko udruženje kojemu je cilj počinjenje kaznenog
djela iz članka 97. do članka 101., članka 137., članka 216. stavka 1. do 3., članka 219.,
članka 223., članka 224., članka 352. do članka 355. ovoga Zakona ili drugog kaznenog
djela kojem je cilj prouzročiti smrt ili tešku tjelesnu ozljedu civila ili druge osobe koja
nije aktivno uključena u oružani sukob, ako je svrha tog djela zastrašiti stanovništvo ili
prisiliti neku državu ili međunarodnu organizaciju da što učini ili ne učini,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(2) Tko postane pripadnikom zločinačkog udruženja iz stavka 1. ovoga članka, ili
poduzme radnju za koju zna da pridonosi ostvarenju cilja terorističkog udruženja,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji pravodobnim
otkrivanjem terorističkog udruženja spriječi počinjenje kaznenih djela navedenih u
stavku 1. ovoga članka ili pripadnik terorističkog udruženja koji ga otkrije prije nego što
u njegovom sastavu ili za njega počini kazneno djelo navedeno u stavku 1. ovoga
članka može se osloboditi kazne.
Pripremanje kaznenih djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim
pravom
Članak 103.
Tko priprema počinjenje kaznenih djela iz članka 88. do članka 91. i članka 97. ovoga
Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Mučenje i drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje
Članak 104.
Službena osoba ili osoba koja na poticaj ili s izričitim ili prešutnim pristankom službene
osobe ili druge osobe koja djeluje u svojstvu službene osobe prouzroči drugome tešku
tjelesnu ili duševnu bol ili patnju da bi od njega ili druge osobe dobila obavijest ili
priznanje, ili da bi ga kaznila za djelo što ga je počinio ili je osumnjičen da ga je počinio
on ili neka druga osoba, ili da bi se on ili druga osoba zastrašila ili da bi se na njega ili
drugu osobu izvršio pritisak, ili zbog bilo kojeg razloga utemeljenog na bilo kojem
obliku diskriminacije,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Ropstvo
Članak 105.
(1) Tko kršeći pravila međunarodnog prava stavi drugog u ropski ili njemu sličan odnos
ili ga drži u takvom odnosu, kupi, proda, preda ili posreduje u kupnji, prodaji ili predaji
takve osobe ili potiče drugog da proda svoju slobodu ili slobodu osobe koju uzdržava ili
se o njoj brine,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko prevozi ljude koji se nalaze u ropskom ili njemu sličnom odnosu,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 41/132kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko djelo iz stavka 1. i 2. počini prema djetetu,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
Trgovanje ljudima
Članak 106.
(1) Tko uporabom sile ili prijetnje, obmanom, prijevarom, otmicom, zlouporabom
ovlasti ili teškog položaja ili odnosa ovisnosti, davanjem ili primanjem novčane
naknade ili druge koristi radi dobivanja pristanka osobe koja ima nadzor nad drugom
osobom, ili na drugi način vrbuje, preveze, prevede, skriva ili prima osobu ili
razmjenjuje ili prenosi nadzor nad osobom radi iskorištavanja njezinog rada putem
prisilnog rada ili služenja, uspostavom ropstva ili njemu sličnog odnosa, ili radi
njezinog iskorištavanja za prostituciju ili druge oblike spolnog iskorištavanja
uključujući i pornografiju ili za sklapanje nedozvoljenog ili prisilnog braka, ili radi
uzimanja dijelova njezinog tijela, ili radi njezinog korištenja u oružanim sukobima ili
radi činjenja protupravne radnje,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko vrbuje, preveze, prevede, skriva
ili prima dijete, ili razmjenjuje ili prenosi nadzor nad djetetom radi iskorištavanja
njegovog rada putem prisilnog rada ili služenja, uspostavom ropstva ili njemu sličnog
odnosa, ili radi njegovog iskorištavanja za prostituciju ili druge oblike spolnog
iskorištavanja uključujući i pornografiju ili za sklapanje nedozvoljenog ili prisilnog
braka ili za nezakonito posvojenje, ili radi uzimanja dijelova njegovog tijela, ili radi
njegovog korištenja u oružanim sukobima.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno prema djetetu, ili je
kazneno djelo iz stavka 1. ili 2. ovoga članka počinila službena osoba u obavljanju svoje
službe, ili je počinjeno u odnosu na veći broj osoba, ili je svjesno doveden u opasnost
život jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko znajući da je osoba žrtva
trgovanja ljudima koristi njezine usluge koje su rezultat jednog od oblika njezinog
iskorištavanja navedenog u stavku 1. i 2. ovoga članka.
(5) Tko s ciljem omogućavanja počinjenja djela iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka zadrži,
oduzme, sakrije, ošteti ili uništi putnu ispravu ili ispravu o dokazivanju identiteta druge
osobe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(6) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 5. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(7) Pristanak na iskorištavanje same osobe na čiju štetu je trgovanje ljudima počinjeno
bez utjecaja je na postojanje tog kaznenog djela.
Trgovanje dijelovima ljudskog tijela i ljudskim zamecima
Članak 107.
(1) Tko nabavi, posjeduje, prevozi, prenosi, čuva, primi ili presadi ljudski organ, tkivo,
stanicu, zametak ili fetus ako je znao ili morao i mogao znati da potiču od osobe koja je12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 42/132žrtva trgovine ljudima radi uzimanja dijelova tijela iz članka 106. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko uporabom sile ili prijetnje, obmanom, prijevarom, otmicom, zlouporabom
ovlasti ili teškog položaja ili odnosa ovisnosti nabavi, posjeduje, prevozi, prenosi, čuva
ili primi ljudski organ, tkivo, stanicu, zametak, fetus ili mrtvo tijelo radi uzimanja
dijelova tijela,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Tko dajući novčanu naknadu ili drugu usporedivu korist nabavi ljudski organ, tkivo,
stanicu, zametak, fetus ili mrtvo tijelo,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Kaznom iz stavka 3. ovoga članka kaznit će se tko radi zarade navede drugog ili mu
pomogne dati vlastiti organ, tkivo, stanicu, zametak ili fetus za novčanu naknadu ili
drugu korist.
(5) Tko izvadi ili presadi ljudski organ, tkivo, stanicu, zametak ili fetus ako je znao ili je
morao i mogao znati da je za njega darivatelj dobio novčanu naknadu ili drugu korist,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(6) Kaznom iz stavka 5. ovoga članka kaznit će se tko oglašava potrebu ili dostupnost
ljudskog organa, tkiva, stanice, zametka, fetusa ili mrtvog tijela radi ponude ili traženja
novčane naknade ili druge koristi.
Kloniranje i promjena ljudskog genoma
Članak 108.
(1) Tko postupa s ciljem stvaranja ljudskog bića koje s drugim živim ili mrtvim
ljudskim bićem dijeli isti set gena stanične jezgre,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko poduzme zahvat usmjeren na promjenu ljudskoga genoma koja nije za
preventivne, dijagnostičke ili terapijske svrhe, ili koji je za preventivne, dijagnostičke ili
terapijske svrhe, ali je cilj promjene uvođenje preinaka u genomu potomka pacijenta,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Zabrana miješanja ljudskih spolnih stanica sa životinjskim
Članak 109.
Tko oplodi žensku jajnu stanicu sa sjemenom stanicom bilo koje druge vrste osim
sjemene stanice čovjeka ili životinjsku jajnu stanicu sa sjemenom stanicom čovjeka,
izmijeni ljudski zametak presađivanjem životinjskih zametaka ili ljudske spolne stanice
ili ljudski zametak unese u životinju ili životinjske spolne stanice ili životinjski zametak
unese u ženu,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
GLAVA DESETA (X.)
KAZNENA DJELA PROTIV ŽIVOTA I TIJELA12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 43/132Ubojstvo
Članak 110.
Tko ubije drugoga,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje pet godina.
Teško ubojstvo
Članak 111.
Kaznom zatvora najmanje deset godina ili kaznom dugotrajnog zatvora kaznit će se:
1. tko drugoga ubije na okrutan ili podmukao način,
2. tko ubije osobu posebno ranjivu zbog njezine dobi, teže tjelesne ili duševne smetnje
ili trudnoće,
3. tko ubije člana obitelji kojeg je već ranije zlostavljao,
4. tko drugoga ubije iz koristoljublja, bezobzirne osvete, mržnje ili iz drugih niskih
pobuda,
5. tko drugoga ubije radi počinjenja ili prikrivanja drugog kaznenog djela,
6. tko ubije službenu osobu u vezi s njezinim obavljanjem službene dužnosti.
Usmrćenje
Članak 112.
(1) Tko usmrti drugoga doveden bez svoje krivnje njegovim napadom, teškim
vrijeđanjem ili zlostavljanjem u stanje dugotrajne patnje, jake razdraženosti ili prepasti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Majka koja usmrti svoje dijete pod utjecajem jakog duševnog opterećenja zbog
trudnoće ili poroda,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko usmrti drugoga na njegov izričit i ozbiljan zahtjev iz suosjećanja zbog njegovog
teškog zdravstvenog stanja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Prouzročenje smrti iz nehaja
Članak 113.
Tko prouzroči smrt drugoga iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Sudjelovanje u samoubojstvu
Članak 114.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 44/132(1) Tko navede drugoga na samoubojstvo ili mu iz niskih pobuda pomogne u
samoubojstvu pa ono bude počinjeno ili pokušano,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini u odnosu na dijete koje je navršilo
četrnaest godina ili osobu čija je sposobnost shvaćanja svog postupanja bitno smanjena,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Protupravni prekid trudnoće
Članak 115.
(1) Tko protivno propisima o prekidu trudnoće, trudnoj osobi izvrši, potakne je ili joj
pomogne izvršiti prekid trudnoće s njezinim pristankom,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt trudne osobe ili
joj je zdravlje teško narušeno,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko trudnoj osobi bez njezinog pristanka izvrši prekid trudnoće,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 3. ovoga članka prouzročena smrt trudne osobe ili
joj je zdravlje teško narušeno,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(5) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Sakaćenje ženskih spolnih organa
Članak 116.
(1) Tko ženskoj osobi potpuno ili djelomično ukloni ili trajno promijeni vanjski spolni
organ,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko žensku osobu potakne ili joj pomogne da se podvrgne radnjama iz stavka 1.
ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Tko djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini iz mržnje, prema djetetu ili članu
obitelji,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Tjelesna ozljeda
Članak 117.
(1) Tko drugoga tjelesno ozlijedi ili mu naruši zdravlje,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 45/132kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko djelo iz stavka 1. počini iz mržnje, prema članu obitelji ili prema osobi posebno
ranjivoj zbog njezine dobi, teže tjelesne ili duševne smetnje, invaliditeta ili trudnoće, ili
kao službena osoba u obavljanju službe ili javne ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Kazneno djelo iz stavka 1. progoni se po privatnoj tužbi.
Teška tjelesna ozljeda
Članak 118.
(1) Tko drugoga teško tjelesno ozlijedi ili mu teško naruši zdravlje,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz mržnje, prema članu obitelji ili prema
osobi posebno ranjivoj zbog njezine dobi, teže tjelesne ili duševne smetnje, invaliditeta
ili trudnoće, ili kao službena osoba u obavljanju službe ili javne ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Osobito teška tjelesna ozljeda
Članak 119.
(1) Ako je kaznenim djelom iz članka 116. stavka 1. i 2. i članka 118. stavka 1. ovoga
Zakona doveden u opasnost život ozlijeđenog, ili je uništen ili trajno i u znatnoj mjeri
oslabljen koji važan dio njegova tijela ili koji važan organ, ili je prouzročena trajna
nesposobnost za rad ozlijeđenog, ili trajno i teško narušenje njegova zdravlja, trajna
iznakaženost ili trajna nesposobnost za reprodukciju,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz mržnje, prema članu obitelji ili prema
osobi posebno ranjivoj zbog njezine dobi, teže tjelesne ili duševne smetnje, invaliditeta
ili trudnoće, ili kao službena osoba u obavljanju službe ili javne ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko neku od posljedica navedenih u stavku 1. ovoga članka prouzroči namjerno,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
Teška tjelesna ozljeda s posljedicom smrti
Članak 120.
Ako je počinjenjem kaznenog djela iz članka 116., članka 118. i članka 119. ovoga
Zakona prouzročena smrt,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
Teška tjelesna ozljeda iz nehaja
Članak 121.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 46/132(1) Tko djelo iz članka 118. počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko djelo iz članka 119. ovoga Zakona počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Sudjelovanje u tučnjavi
Članak 122.
(1) Tko sudjeluje u tučnjavi ili u napadu više osoba, ako su tučnjava ili napad imali za
posljedicu smrt ili tešku tjelesnu ozljedu jedne ili više osoba, za samo takvo
sudjelovanje,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko organizira ili vodi grupu od tri ili više osoba koje sudjeluju u tučnjavi ili napadu
iz stavka 1. ovoga članka ili organizira takvu tučnjavu ili napad,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka ako je osoba u tučnjavu uvučena bez
svoje krivnje ili se samo branila ili je razdvajala druge sudionike u tučnjavi.
Nepružanje pomoći
Članak 123.
(1) Tko ne pruži pomoć osobi u životnoj opasnosti, iako je to mogao učiniti bez veće
opasnosti za sebe ili drugoga,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko ne pruži pomoć osobi u opasnosti koju je sam prouzročio, iako je to mogao
učiniti bez veće opasnosti za sebe ili drugoga,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Napuštanje nemoćne osobe
Članak 124.
Tko nemoćnu osobu koja mu je povjerena ostavi bez pomoći u prilikama koje su opasne
za njezin život ili zdravlje,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
GLAVA JEDANAESTA (XI.)
KAZNENA DJELA PROTIV LJUDSKIH PRAVA I TEMELJNIH
SLOBODA
Povreda ravnopravnosti
Članak 125.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 47/132(1) Tko na temelju razlike u rasi, etničkoj pripadnosti, boji kože, spolu, jeziku, vjeri,
političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom podrijetlu, imovini,
rođenju, naobrazbi, društvenom položaju, bračnom ili obiteljskom statusu, dobi,
zdravstvenom stanju, invaliditetu, genetskom naslijeđu, rodnom identitetu, izražavanju,
spolnom opredjeljenju ili drugim osobinama uskrati, ograniči ili uvjetuje drugome
pravo na stjecanje dobara ili primanje usluga, pravo na obavljanje djelatnosti, pravo na
zapošljavanje i napredovanje, ili tko na temelju te razlike ili pripadnosti daje drugome
povlastice ili pogodnosti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko progoni pojedince ili organizacije
zbog njihova zalaganja za ravnopravnost ljudi.
Povreda slobode izražavanja nacionalne pripadnosti
Članak 126.
(1) Tko pripadniku nacionalne manjine uskrati ili ograniči pravo na slobodu izražavanja
nacionalne pripadnosti ili na kulturnu autonomiju,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko suprotno propisima o uporabi
jezika i pisma, uskrati ili ograniči osobi pravo služiti se svojim jezikom i pismom.
Povreda slobode mišljenja i izražavanja misli
Članak 127.
(1) Tko uskrati ili ograniči slobodu govora ili javnog nastupa, slobodu tiska ili drugih
sredstava priopćavanja ili slobodno osnivanje ustanova javnog priopćavanja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko naredi ili provodi cenzuru, ili
novinaru protupravno uskrati ili ograniči slobodu izvještavanja.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protupravno spriječi tiskanje,
prodaju ili raspačavanje knjiga, časopisa, novina ili drugih tiskanih stvari, ili
proizvodnju i emitiranje radijskog i televizijskog programa, programa novinskih
agencija ili objavljivanje drugih medijskih sadržaja.
Povreda prava na okupljanje i prosvjed
Članak 128.
(1) Tko uskrati ili ograniči pravo na javno okupljanje ili mirni prosvjed koji je
organiziran u skladu sa zakonom,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko silom, ozbiljnom prijetnjom ili na
drugi način spriječi, onemogući ili znatno ometa javno okupljanje ili mirni prosvjed koji
je organiziran u skladu sa zakonom.
Povreda prava na udruživanje
Članak 129.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 48/132Tko uskrati ili ograniči pravo na osnivanje političkih stranaka, sindikata ili drugih
udruga, uključivanje u njih ili istupanje iz njih koje je u skladu sa zakonom,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Povreda slobode vjere
Članak 130.
(1) Tko uskrati ili ograniči slobodu savjesti i vjeroispovijesti, javnog očitovanja vjere ili
drugog uvjerenja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko vjerskoj zajednici koja djeluje u
skladu sa zakonom uskrati pravo jednakosti s drugim vjerskim zajednicama u Republici
Hrvatskoj ili joj uskrati ili ograniči javno obavljati vjerske obrede, osnivati škole,
učilišta, zavode, socijalne ili dobrotvorne ustanove i upravljati njima.
GLAVA DVANAESTA (XII.)
KAZNENA DJELA PROTIV RADNIH ODNOSA I SOCIJALNOG
OSIGURANJA
Povreda prava na rad
Članak 131.
(1) Tko otkaže ugovor o radu radniku zato što se u dobroj vjeri zbog opravdane sumnje
u korupciju obratio ili podnio prijavu nadležnim osobama ili tijelima državne vlasti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko otkaže ugovor o radu jednom ili
više radnika zbog njihovog sudjelovanja u štrajku koji je organiziran i proveden u
skladu sa zakonom, kolektivnim ugovorom i pravilima sindikata.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko ne izvrši pravomoćnu sudsku
odluku kojom je odlučeno o vraćanju radnika na posao.
Neisplata plaće
Članak 132.
(1) Tko ne isplati dio ili cijelu plaću jednom ili više radnika,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko ne daje podatke ili daje netočne
podatke za određivanje plaće i na taj način je ne isplaćuje ili isplaćuje djelomično.
(3) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka kada je do neisplate došlo zbog
nemogućnosti raspolaganja financijskim sredstvima na računu poslodavca ili nedostatka
financijskih sredstava na računu poslodavca koji nisu nastali s ciljem izbjegavanja
isplate plaće.
(4) Ako počinitelj iz stavka 1. ovoga članka naknadno uplati zaostale plaće, može se
osloboditi kazne.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 49/132(5) Pod plaćom se u smislu ovoga članka podrazumijeva osnovna plaća i sva druga
davanja u novcu ili u naravi koju radnik prima po osnovi rada, u bruto iznosu što
uključuje i doprinose iz plaće i na plaću prema posebnom propisu.
Zlostavljanje na radu
Članak 133.
(1) Tko na radu ili u vezi s radom drugog vrijeđa, ponižava, zlostavlja ili na drugi način
uznemirava i time naruši njegovo zdravlje ili povrijedi njegova prava,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
Povreda prava iz socijalnog osiguranja
Članak 134.
Tko drugome uskrati ili ograniči pravo iz mirovinskog ili zdravstvenog osiguranja ili
osiguranja od nezaposlenosti utvrđenog zakonom ili uskrati uplatu doprinosa za
zapošljavanje osoba s invaliditetom, ako time nisu ispunjena obilježja nekog drugog
kaznenog djela,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Protuzakonito zapošljavanje
Članak 135.
Tko zaposli osobu koja nezakonito boravi na području Republike Hrvatske, a koja nije
ni državljanin države članice Europske unije niti uživa pravo slobode kretanja u
Europskoj uniji, pod uvjetima rada koji su iskorištavajući, ili znajući da je žrtva trgovine
ljudima, ili da je mlađa od osamnaest godina, ili tko kroz dulje vrijeme ili ponovljeno
zapošljava takve osobe ili ih istodobno zaposli veći broj,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
GLAVA TRINAESTA (XIII.)
KAZNENA DJELA PROTIV OSOBNE SLOBODE
Protupravno oduzimanje slobode
Članak 136.
(1) Tko drugoga protupravno zatvori, drži zatvorena ili mu na drugi način oduzme ili
ograniči slobodu kretanja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko drugome protupravno oduzme slobodu s ciljem da ga prisili da što učini, ne
učini ili trpi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno prema djetetu, ili je
protupravno oduzimanje slobode trajalo dulje od petnaest dana, ili je počinjeno na
okrutan način, ili je osobi kojoj je protupravno oduzeta sloboda prouzročena teška12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 50/132tjelesna ozljeda, ili je počinjeno od strane službene osobe u obavljanju službe ili javne
ovlasti,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka prouzročena smrt osobe
kojoj je protupravno oduzeta sloboda,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(5) Počinitelj koji dobrovoljno pusti na slobodu osobu kojoj je protupravno oduzeta
sloboda prije nego što je ostvario cilj iz stavka 2. ovoga članka, može se osloboditi
kazne.
(6) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Otmica
Članak 137.
(1) Tko drugome protupravno oduzme slobodu s ciljem da nekog trećeg prisili da što
učini, ne učini ili trpi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno uz prijetnju da će se oteta
osoba usmrtiti, ili je počinjeno na okrutan način, ili je otetoj osobi prouzročena teška
tjelesna ozljeda, ili je počinjeno prema djetetu ili osobi s invaliditetom,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt otete osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) Počinitelj koji dobrovoljno pusti na slobodu otetu osobu prije nego što je ostvario
cilj iz stavka 1. i 2. ovoga članka, može se osloboditi kazne.
Prisila
Članak 138.
(1) Tko drugoga silom ili ozbiljnom prijetnjom prisili da što učini, ne učini ili trpi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po privatnoj tužbi, osim ako je
počinjeno iz mržnje, prema djetetu ili osobi s invaliditetom ili članu obitelji.
Prijetnja
Članak 139.
(1) Tko drugome ozbiljno prijeti kakvim zlom da bi ga ustrašio ili uznemirio,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko drugome ozbiljno prijeti da će njega ili njemu blisku osobu usmrtiti, teško
tjelesno ozlijediti, oteti, ili mu oduzeti slobodu, ili nanijeti zlo podmetanjem požara,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 51/132eksplozijom, ionizirajućim zračenjem, oružjem, opasnim oruđem ili drugim opasnim
sredstvom, ili uništiti društveni položaj ili materijalni opstanak,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. počinjeno prema službenoj ili odgovornoj
osobi u vezi s njezinim radom ili položajem ili prema novinaru u vezi s njegovim
poslom, ili prema većem broju ljudi, ili ako je prouzročilo veću uznemirenost
stanovništva, ili ako je osoba kojoj se prijeti dulje vrijeme stavljena u težak položaj,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po privatnoj tužbi, a kazneno
djelo iz stavka 2. ovoga članka progoni se po prijedlogu, osim ako je djelo iz stavka 1.
ili 2. počinjeno iz mržnje, prema djetetu ili osobi s invaliditetom ili članu obitelji.
Nametljivo ponašanje
Članak 140.
(1) Tko ustrajno i kroz dulje vrijeme prati ili uhodi drugu osobu ili s njom uspostavi ili
nastoji uspostaviti neželjeni kontakt ili je na drugi način zastrašuje i time kod nje
izazove tjeskobu ili strah za njezinu sigurnost ili sigurnost njoj bliskih osoba,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Ako je djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno u odnosu na sadašnjeg ili bivšeg
bračnog ili izvanbračnog druga ili istospolnog partnera, osobu s kojom je počinitelj bio
u intimnoj vezi ili prema djetetu,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.
(3) Kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka progoni se po prijedlogu, osim ako je
počinjeno prema djetetu.
GLAVA ČETRNAESTA (XIV.)
KAZNENA DJELA PROTIV PRIVATNOSTI
Narušavanje nepovredivosti doma i poslovnog prostora
Članak 141.
(1) Tko neovlašteno prodre u tuđi dom ili poslovni prostor ili zatvoreni ili ograđeni
prostor koji pripada tom domu ili poslovni prostor ili se na zahtjev ovlaštene osobe
otuda ne udalji,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Ako kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini službena osoba u obavljanju
službe ili javne ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
Povreda tajnosti pisama i drugih pošiljaka
Članak 142.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 52/132(1) Tko neovlašteno otvori tuđu pošiljku, pismo, brzojav, elektroničku poštu ili kakvo
drugo sredstvo dopisivanja, ili na drugi način povrijedi njihovu tajnost, ili neovlašteno
zadrži, prikrije, uništi ili drugome preda tuđu zatvorenu pošiljku ili pismo, brzojav,
elektroničku poštu ili kakvo drugo sredstvo dopisivanja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi kakvu imovinsku korist ili da drugome
prouzroči kakvu štetu priopći drugome podatak koji je saznao povredom tajnosti tuđe
pošiljke, pisma, brzojava, elektroničke pošte ili kakvog drugog sredstva dopisivanja, ili
se s tom tajnom posluži,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(3) Ako kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini službena osoba u obavljanju
službe ili javne ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(4) Kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
Neovlašteno zvučno snimanje i prisluškivanje
Članak 143.
(1) Tko neovlašteno zvučno snimi nejavno izgovorene riječi drugoga ili tko posebnim
napravama neovlašteno prisluškuje nejavno izgovorene riječi drugoga koje mu nisu
namijenjene,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko snimljene riječi iz stavka 1.
uporabi ili učini dostupnim trećoj osobi ili tko prisluškivane riječi iz stavka 1. doslovce
ili u bitnim crtama javno iznese.
(3) Ako kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini službena osoba u obavljanju
službe ili javne ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Nema kaznenog djela ako su radnje iz stavka 1. i 2. ovoga članka učinjene u javnom
interesu ili drugom interesu koji je pretežniji od interesa zaštite privatnosti snimane ili
prisluškivane osobe.
(5) Kaznena djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka progone se po prijedlogu.
(6) Snimke i posebne naprave kojima je počinjeno kazneno djelo iz ovoga članka će se
oduzeti.
Neovlašteno slikovno snimanje
Članak 144.
(1) Tko drugoga koji se nalazi u stanu ili prostoru posebno zaštićenom od pogleda
neovlašteno slikovno snimi ili takvu snimku uporabi ili učini dostupnom trećoj osobi i
na taj način povrijedi njegovu privatnost,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 53/132(2) Ako kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini službena osoba u obavljanju
službe ili javne ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
(4) Snimke i posebne naprave kojima je počinjeno kazneno djelo iz ovoga članka će se
oduzeti.
Neovlašteno otkrivanje profesionalne tajne
Članak 145.
(1) Odvjetnik, javni bilježnik, zdravstveni radnik, psiholog, djelatnik ustanove socijalne
skrbi, vjerski ispovjednik ili druga osoba koja neovlašteno otkrije podatak o osobnom ili
obiteljskom životu koji joj je povjeren u obavljanju njezinog zvanja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka ako je otkrivanje tajne počinjeno u
javnom interesu ili interesu druge osobe koji su pretežniji od interesa čuvanja tajne.
(3) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
Nedozvoljena uporaba osobnih podataka
Članak 146.
(1) Tko protivno uvjetima određenima u zakonu prikuplja, obrađuje ili koristi osobne
podatke fizičkih osoba,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko protivno uvjetima određenima u zakonu iznosi osobne podatke iz Republike
Hrvatske u svrhu daljnje obrade ili ih objavi ili na drugi način učini dostupnim drugome
ili tko radnjom iz stavka 1. ovoga članka sebi ili drugome pribavi znatnu imovinsku
korist ili prouzroči znatnu štetu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se tko djelo iz stavka 1. ovoga članka
počini prema djetetu ili tko protivno uvjetima određenima u zakonu prikuplja, obrađuje
ili koristi osobne podatke fizičkih osoba koji se odnose na rasno ili etničko podrijetlo,
politička stajališta, vjerska ili druga uvjerenja, sindikalno članstvo, zdravlje ili spolni
život te osobne podatke fizičkih osoba o kaznenom ili prekršajnom postupku.
(4) Ako kazneno djelo iz stavka 1. do 3. ovoga članka počini službena osoba u
obavljanju svojih ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
GLAVA PETNAESTA (XV.)
KAZNENA DJELA PROTIV ČASTI I UGLEDA
Uvreda
Članak 147.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 54/132(1) Tko uvrijedi drugoga,
kaznit će se novčanom kaznom do devedeset dnevnih iznosa.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini putem tiska, radija, televizije, računalnog
sustava ili mreže, na javnom skupu ili na drugi način zbog čega je uvreda postala
pristupačnom većem broju osoba,
kaznit će se novčanom kaznom do sto osamdeset dnevnih iznosa.
(3) Ako uvrijeđeni uzvrati uvredu, sud može oba počinitelja osloboditi kazne.
(4) Ako je počinitelj bio izazvan nedoličnim ponašanjem oštećenika, ili je oštećenik
pred sudom prihvatio njegovu ispriku zbog počinjenog djela, sud ga može osloboditi
kazne.
(5) Nema kaznenog djela uvrede ako iz načina izražavanja i drugih okolnosti proizlazi
da je omalovažavanje počinjeno radi zaštite drugih opravdanih interesa.
Sramoćenje
Članak 148.
(1) Tko pred drugim za nekoga iznese ili pronese činjeničnu tvrdnju koja može škoditi
njegovoj časti ili ugledu,
kaznit će se novčanom kaznom do sto osamdeset dnevnih iznosa.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini putem tiska, radija, televizije, računalnog
sustava ili mreže, na javnom skupu ili na drugi način, zbog čega je ono postalo
pristupačno većem broju osoba,
kaznit će se novčanom kaznom do tristo šezdeset dnevnih iznosa.
(3) Nema kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka ako počinitelj dokaže istinitost
činjeničnih tvrdnji koje je iznosio ili pronosio ili postojanje ozbiljnog razloga zbog
kojeg je, postupajući u dobroj vjeri, povjerovao u njihovu istinitost.
(4) Nije dopušteno dokazivanje okolnosti iz stavka 3. ovoga članka počinitelju koji
činjeničnu tvrdnju nije iznosio ili pronosio u javnom interesu ili iz drugog opravdanog
razloga, a postupao je pretežito s ciljem da naškodi časti ili ugledu drugoga, pogotovo
ako se tvrdnje odnose na osobni ili obiteljski život druge osobe.
(5) Prizna li počinitelj neistinitost svojih tvrdnji i opozove ih, sud ga može osloboditi
kazne.
Kleveta
Članak 149.
(1) Tko pred drugim za nekoga iznese ili pronese neistinitu činjeničnu tvrdnju koja
može škoditi njegovoj časti ili ugledu, znajući da je neistinita,
kaznit će se novčanom kaznom do tristo šezdeset dnevnih iznosa.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini putem tiska, radija, televizije, računalnog
sustava ili mreže, na javnom skupu ili na drugi način zbog čega je ono postalo
pristupačno većem broju osoba,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 55/132kaznit će se novčanom kaznom do petsto dnevnih iznosa.
Pokretanje kaznenog postupka za kaznena djela protiv časti i ugleda
Članak 150.
(1) Kaznena djela protiv časti i ugleda progone se po privatnoj tužbi.
(2) Ako su kaznena djela protiv časti i ugleda počinjena prema umrloj osobi, kazneni
postupak može se pokrenuti privatnom tužbom bračnog ili izvanbračnog druga,
istospolnog partnera, roditelja, djece, posvojitelja, posvojenika, braće ili sestara umrle
osobe.
Javno objavljivanje presude za kaznena djela protiv časti i ugleda
Članak 151.
(1) Presuda kojom je oglašen krivim počinitelj kaznenog djela protiv časti i ugleda
počinjenog putem tiska, radija, televizije, računalnog sustava ili mreže ili drugog
sredstva javnog priopćavanja objavit će se u cijelosti ili djelomično na zahtjev
oštećenika, a o trošku počinitelja.
(2) Sud će u presudi odrediti način njezinog objavljivanja pri čemu će, uvijek kada je to
moguće, odrediti da to bude u istom sredstvu javnog priopćavanja u kojem je kazneno
djelo počinjeno.
GLAVA ŠESNAESTA (XVI.)
KAZNENA DJELA PROTIV SPOLNE SLOBODE
Spolni odnošaj bez pristanka
Članak 152.
(1) Tko s drugom osobom bez njezinog pristanka izvrši spolni odnošaj ili s njim
izjednačenu spolnu radnju ili navede drugu osobu da bez svog pristanka s trećom
osobom izvrši spolni odnošaj ili s njim izjednačenu spolnu radnju ili da bez svog
pristanka nad samom sobom izvrši sa spolnim odnošajem izjednačenu spolnu radnju,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Počinitelj koji je bio u otklonjivoj zabludi glede postojanja pristanka iz stavka 1.
ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Pristanak iz stavka 1. ovoga članka postoji ako je osoba svojom voljom odlučila
stupiti u spolni odnošaj ili s njime izjednačenu spolnu radnju i bila je sposobna donijeti i
izraziti takvu odluku. Smatra se da takvog pristanka nema osobito ako je spolni odnošaj
ili s njime izjednačena spolna radnja izvršena uz uporabu sile ili prijetnje, prijevare,
zlouporabom položaja prema osobi koja se prema počinitelju nalazi u odnosu
zavisnosti, iskorištavanjem stanja osobe zbog kojeg ona nije bila sposobna izraziti svoje
odbijanje, ili nad osobom kojoj je protupravno oduzeta sloboda.
Silovanje
Članak 153.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 56/132(1) Tko djelo iz članka 152. stavka 1. ovoga Zakona počini uporabom sile ili prijetnje
da će izravno napasti na život ili tijelo silovane ili druge osobe,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Počinitelj koji je bio u otklonjivoj zabludi glede postojanja pristanka iz stavka 1.
ovoga članka
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Teška kaznena djela protiv spolne slobode
Članak 154.
(1) Kaznom zatvora od jedne do deset godina kaznit će se tko djelo iz članka 152.
stavka 1. ovoga Zakona počini:
1. prema članu obitelji,
2. prema žrtvi posebno ranjivoj zbog njezine dobi, bolesti, ovisnosti, trudnoće,
invaliditeta, teške tjelesne ili duševne smetnje,
3. na osobito okrutan ili osobito ponižavajući način,
4. iz mržnje,
5. zajedno s jednim ili više počinitelja, pri čemu je prema istoj osobi izvršeno više
spolnih odnošaja ili s njim izjednačenih spolnih radnji,
6. uz uporabu oružja ili opasnog oruđa,
7. na način da je silovana osoba teško tjelesno ozlijeđena ili je ostala trudna.
(2) Tko djelo iz članka 153. stavka 1. ovoga Zakona počini pod okolnostima iz stavka 1.
ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz članka 152. stavka 1. ili članka 153. stavka 1. ovoga
Zakona prouzročena smrt silovane osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od najmanje pet godina.
Bludne radnje
Članak 155.
(1) Tko pod uvjetima iz članka 152. ovoga Zakona kad nije počinjen ni pokušaj tog
kaznenog djela, počini bludnu radnju,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko pod uvjetima iz članka 153. ili članka 154. ovoga Zakona kad nije počinjen ni
pokušaj tih kaznenih djela, počini bludnu radnju,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Spolno uznemiravanje
Članak 156.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 57/132(1) Tko spolno uznemirava drugu osobu kojoj je nadređen ili koja se prema njemu
nalazi u odnosu zavisnosti ili koja je posebno ranjiva zbog dobi, bolesti, invaliditeta,
ovisnosti, trudnoće, teške tjelesne ili duševne smetnje,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Spolno uznemiravanje je svako verbalno, neverbalno ili fizičko neželjeno ponašanje
spolne naravi koje ima za cilj ili stvarno predstavlja povredu dostojanstva osobi, koje
uzrokuje strah, neprijateljsko, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje.
(3) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
Prostitucija
Članak 157.
(1) Tko radi zarade ili druge koristi drugu osobu namamljuje, vrbuje ili potiče na
pružanje spolnih usluga ili organizira ili omogući drugoj osobi pružanje spolnih usluga,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko drugu osobu radi zarade silom ili prijetnjom, obmanom, prijevarom,
zlouporabom ovlasti ili teškog položaja ili odnosa ovisnosti, prisili ili navede na
pružanje spolnih usluga, ili tko koristi spolne usluge takve osobe uz naplatu, a znao je
ili je morao i mogao znati za navedene okolnosti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko putem sredstava javnog informiranja i drugih sličnih sredstava oglašava
prostituciju,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(4) Bez utjecaja je na postojanje kaznenog djela iz ovoga članka okolnost je li osoba
koju se namamljuje, vrbuje, potiče ili iskorištava za prostituciju na to pristala i je li se
već time bavila.
GLAVA SEDAMNAESTA (XVII.)
KAZNENA DJELA SPOLNOG ZLOSTAVLJANJA I ISKORIŠTAVANJA
DJETETA
Spolna zlouporaba djeteta mlađeg od petnaest godina
Članak 158.
(1) Tko izvrši spolni odnošaj ili s njim izjednačenu spolnu radnju s djetetom mlađim od
petnaest godina, ili ga navede da izvrši spolni odnošaj ili s njime izjednačenu spolnu
radnju s trećom osobom ili da nad samim sobom izvrši sa spolnim odnošajem
izjednačenu spolnu radnju,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko nad djetetom mlađim od petnaest godina izvrši bludnu radnju, ili ga navede da
izvrši bludnu radnju s drugom osobom ili da nad samim sobom izvrši bludnu radnju,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 58/132(3) Nema kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka ako razlika u dobi između osoba
koje vrše spolni odnošaj ili s njime izjednačenu spolnu radnju ili bludnu radnju nije
veća od tri godine.
(4) Počinitelj koji je bio u otklonjivoj zabludi da dijete iz stavka 1. ovoga članka ima
najmanje petnaest godina kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina, a
ako je bio u otklonjivoj zabludi da dijete iz stavka 2. ovoga članka ima najmanje
petnaest godina kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(5) Tko izvrši spolni odnošaj ili s njim izjednačenu spolnu radnju s djetetom mlađim od
petnaest godina uz primjenu sile ili prijetnje, obmane, prijevare ili zlouporabom ovlasti
ili teškog položaja ili odnosa zavisnosti djeteta o njemu,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(6) Tko pod uvjetima iz stavka 5. ovoga članka nad djetetom mlađim od petnaest godina
izvrši bludnu radnju,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Spolna zlouporaba djeteta starijeg od petnaest godina
Članak 159.
(1) Tko s djetetom koje je navršilo petnaest godina koje mu je povjereno radi odgoja,
učenja, čuvanja, dušebrižništva ili njege izvrši spolni odnošaj ili s njime izjednačenu
spolnu radnju, ili ga navede da s drugom osobom izvrši spolni odnošaj ili s njime
izjednačenu spolnu radnju, ili da samo nad sobom izvrši sa spolnim odnošajem
izjednačenu spolnu radnju,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se srodnik po krvi ili po posvojenju u
ravnoj lozi, očuh ili maćeha koji s djetetom koje je navršilo petnaest godina izvrši
spolni odnošaj ili s njime izjednačenu spolnu radnju, ili ga navede da s drugom osobom
izvrši spolni odnošaj ili s njime izjednačenu spolnu radnju, ili da samo nad sobom izvrši
sa spolnim odnošajem izjednačenu spolnu radnju.
Zadovoljenje pohote pred djetetom mlađim od petnaest godina
Članak 160.
(1) Tko pred djetetom mlađim od petnaest godina čini spolne radnje namijenjene
zadovoljavanju vlastite ili tuđe pohote,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko pred djetetom mlađim od petnaest godina počini kazneno djelo iz članka 152.
do članka 155., članka 158. ili članka 159. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Mamljenje djece za zadovoljenje spolnih potreba
Članak 161.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 59/132(1) Punoljetna osoba koja osobi mlađoj od petnaest godina, u namjeri da ona ili druga
osoba nad njom počini kazneno djelo iz članka 158. ovoga Zakona, putem
informacijsko komunikacijskih tehnologija ili na drugi način predloži susret s njom ili
drugom osobom i koja poduzme mjere da do tog susreta dođe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko prikuplja, daje ili prenosi podatke o osobi mlađoj od petnaest godina radi
počinjenja kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Podvođenje djeteta
Članak 162.
(1) Tko radi zarade ili druge koristi dijete namamljuje, vrbuje ili potiče na pružanje
spolnih usluga, ili organizira ili omogući pružanje spolnih usluga s djetetom, a znao je
ili je morao i mogao znati da se radi o djetetu,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko koristi spolne usluge djeteta koje je navršilo petnaest godina uz davanje bilo
kakve naknade ili protučinidbe, a znao je ili je morao i mogao znati da se radi o djetetu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko osobu za koju je znao ili je morao i mogao znati da je dijete radi zarade silom ili
prijetnjom, obmanom, prijevarom, zlouporabom ovlasti ili teškog položaja ili odnosa
zavisnosti, prisili ili navede na pružanje spolnih usluga, ili tko koristi spolne usluge tog
djeteta uz naplatu, a znao je ili je morao i mogao znati za navedene okolnosti,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) Tko oglašava iskorištavanje spolnih usluga djeteta,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Iskorištavanje djece za pornografiju
Članak 163.
(1) Tko dijete namamljuje, vrbuje ili potiče na sudjelovanje u snimanju dječje
pornografije ili tko organizira ili omogući njezino snimanje,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko neovlašteno snima, proizvodi,
nudi, čini dostupnim, distribuira, širi, uvozi, izvozi, pribavlja za sebe ili drugoga,
prodaje, daje, prikazuje ili posjeduje dječju pornografiju ili joj svjesno pristupa putem
informacijsko komunikacijskih tehnologija.
(3) Tko dijete silom ili prijetnjom, obmanom, prijevarom, zlouporabom ovlasti ili
teškog položaja ili odnosa ovisnosti, prisili ili navede na snimanje dječje pornografije,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 60/132(4) Posebne naprave, sredstva, računalni programi ili podaci namijenjeni, prilagođeni ili
uporabljeni za počinjenje ili olakšavanje počinjenja kaznenog djela iz stavka 1., 2. i 3.
ovoga članka će se oduzeti, a pornografski materijal koji je nastao počinjenjem
kaznenog djela iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka će se i uništiti.
(5) Dijete se neće kazniti za proizvodnju i posjedovanje pornografskog materijala koji
prikazuje njega samog ili njega i drugo dijete ako su oni sami taj materijal proizveli i
posjeduju ga uz pristanak svakog od njih i isključivo za njihovu osobnu upotrebu.
(6) Dječja pornografija je materijal koji vizualno ili na drugi način prikazuje pravo
dijete ili realno prikazano nepostojeće dijete ili osobu koja izgleda kao dijete, u pravom
ili simuliranom spolno eksplicitnom ponašanju ili koji prikazuje spolne organe djece u
spolne svrhe. Materijali koji imaju umjetnički, medicinski, znanstveni, informativni ili
sličan značaj ne smatraju se pornografijom u smislu ovoga članka.
Iskorištavanje djece za pornografske predstave
Članak 164.
(1) Tko dijete namamljuje, vrbuje ili potiče na sudjelovanje u pornografskim
predstavama,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Tko zarađuje od pornografskih predstava u kojima sudjeluje dijete ili na drugi način
iskorištava dijete za pornografske predstave,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko silom ili prijetnjom, obmanom, prijevarom, zlouporabom ovlasti ili teškog
položaja ili odnosa zavisnosti, prisili ili navede dijete na sudjelovanje u pornografskoj
predstavi,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(4) Kaznom zatvora iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko gleda pornografsku
predstavu uživo ili putem komunikacijskih sredstava ako je znao ili je morao i mogao
znati da u njoj sudjeluje dijete.
(5) Posebne naprave, sredstva, računalni programi ili podaci namijenjeni, prilagođeni ili
uporabljeni za počinjenje ili olakšavanje počinjenja kaznenog djela iz stavka 1., 2. i 3.
ovoga članka će se oduzeti, a pornografski materijal koji je nastao počinjenjem
kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka će se i uništiti.
Upoznavanje djece s pornografijom
Članak 165.
(1) Tko djetetu mlađem od petnaest godina proda, pokloni, prikaže ili javnim
izlaganjem, posredstvom računalnog sustava, mreže ili medija za pohranu računalnih
podataka ili na drugi način učini pristupačnim spise, slike, audiovizualne sadržaje ili
druge predmete pornografskog sadržaja ili mu prikaže pornografsku predstavu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Predmeti, posebne naprave, sredstva, računalni programi ili podaci namijenjeni,
prilagođeni ili uporabljeni za počinjenje ili olakšavanje počinjenja kaznenog djela iz
stavka 1. ovoga članka će se oduzeti, a pornografski materijal će se i uništiti.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 61/132(3) Pornografijom se u smislu ovoga članka smatra materijal koji vizualno ili na drugi
način prikazuje osobu u pravom ili simuliranom spolno eksplicitnom ponašanju ili koji
prikazuje spolne organe ljudi u spolne svrhe. Materijali koji imaju umjetnički,
medicinski ili znanstveni značaj ne smatraju se pornografijom u smislu ovoga članka.
Teška kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta
Članak 166.
(1) Ako je kaznenim djelom iz članka 158. stavak 1., članka 162. stavka 1. i 2., članka
163. stavka 1. i 2. te članka 164. stavka 1. ovoga Zakona djetetu nanesena teška tjelesna
ozljeda ili je narušen njegov tjelesni ili emocionalni razvoj ili je dijete ostalo trudno,
ako je u djelu sudjelovalo više počinitelja, ili je djelo počinjeno nad posebno ranjivim
djetetom ili je počinjeno od člana obitelji ili osobe s kojom dijete živi u zajedničkom
kućanstvu, ili je počinjeno na osobito okrutan ili osobito ponižavajući način,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz članka 158. stavka 5., članka 162. stavka 3., članka 163.
stavka 3. i članka 164. stavka 2. ovoga Zakona djetetu nanesena teška tjelesna ozljeda
ili je narušen njegov tjelesni ili emocionalni razvoj ili je dijete ostalo trudno, ako je u
djelu sudjelovalo više počinitelja, ili je djelo počinjeno nad posebno ranjivim djetetom
ili je počinjeno od člana obitelji ili osobe s kojom dijete živi u zajedničkom kućanstvu,
ili je počinjeno na osobito okrutan ili osobito ponižavajući način,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora najmanje pet godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz članka 158., članka 162., članka 163. ili članka 164.
ovoga Zakona prouzročena smrt djeteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora najmanje deset godina ili dugotrajnim zatvorom.
GLAVA OSAMNAESTA (XVIII.)
KAZNENA DJELA PROTIV BRAKA, OBITELJI I DJECE
Dvobračnost
Članak 167.
(1) Tko sklopi novi brak iako se već nalazi u braku ili tko sklopi brak s osobom za koju
zna da se već nalazi u braku,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Ako je prijašnji brak u međuvremenu prestao, kazneni progon neće se poduzeti.
Omogućavanje sklapanja nedozvoljenog braka
Članak 168.
Ovlaštena osoba pred kojom se sklapa brak koja omogući sklapanje braka iako nisu
ispunjene sve zakonske pretpostavke za postojanje i valjanost braka,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Prisila na sklapanje braka
Članak 169.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 62/132(1) Tko prisili drugu osobu na sklapanje braka,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko namamljuje osobu u drugu državu od one u kojoj ova prebiva da bi je tamo
prisilio na sklapanje braka,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Omogućavanje izvanbračnog života s djetetom
Članak 170.
(1) Punoljetna osoba koja živi s djetetom mlađim od šesnaest godina, a time ne čini
neko drugo kazneno djelo za koje je propisana teža kazna,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko djetetu mlađem od šesnaest
godina omogući izvanbračni život s drugom osobom ili ga na to navede, a time ne čini
neko drugo kazneno djelo za koje je propisana teža kazna.
(3) Tko djelo iz stavka 2. ovoga članka počini iz koristoljublja,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Ostavljanje u teškom položaju člana obitelji
Članak 171.
Tko kršenjem svojih zakonskih obiteljskih obveza ostavi u teškom položaju člana
obitelji koji se ne može sam o sebi skrbiti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Povreda dužnosti uzdržavanja
Članak 172.
(1) Tko ne uzdržava osobu koju je po zakonu dužan uzdržavati i to na način, u visini i u
rokovima određenim ovršnom ispravom,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Ako se obveza iz stavka 1. ovoga članka odnosi na uzdržavanje djeteta ili osobe koja
zbog starosti, bolesti, mentalnog ili tjelesnog oštećenja nije sposobna za rad,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.
(3) Nema kaznenog djela ako počinitelj dokaže da iz opravdanih razloga nije bio u
mogućnosti plaćati uzdržavanje iz stavka 1. ili 2. ovoga članka.
Neprovođenje odluke za zaštitu dobrobiti djeteta
Članak 173.
(1) Tko ne provodi, spriječi ili onemogući provođenje odluke za zaštitu dobrobiti djeteta
koju je odredio sud, zavod za socijalnu skrb u županiji ili državno tijelo,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 63/132kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Službena osoba na radu u ustanovi ili državnom tijelu koja ne provodi odluke suda
ili državnih tijela ili pravodobno ne ispunjava zakonske obveze za zaštitu djeteta pa
zbog toga bude ugroženo zdravlje ili razvoj djeteta,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do jedne godine.
(4) Počinitelj koji omogući provođenje odluke iz stavka 1. ovoga članka prije
započinjanja kaznenog postupka, može se osloboditi kazne.
Oduzimanje djeteta
Članak 174.
(1) Tko dijete oduzme od roditelja, posvojitelja, skrbnika, druge osobe ili ustanove
kojoj je ono povjereno, protupravno ga zadrži ili mu onemogućava da živi s osobom ili
u ustanovi kojoj je povjereno,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini roditelj ili posvojitelj,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini s ciljem da dijete trajno zadrži,
ili ako je zbog kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka dijete napustilo područje
Republike Hrvatske, ili je teže ugroženo zdravlje, odgoj, školovanje ili je na drugi način
teško ugrožena dobrobit djeteta,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Roditelj ili posvojitelj koji kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini s ciljem
da trajno zadrži dijete ili na način da dijete napusti područje Republike Hrvatske,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(5) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka prouzročena smrt
djeteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(6) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(7) Počinitelj koji vrati dijete prije započinjanja kaznenog postupka, može se osloboditi
kazne.
Promjena obiteljskog stanja
Članak 175.
(1) Tko podmetanjem, zamjenom, davanjem lažnih podataka ili na drugi način
promijeni obiteljsko stanje djeteta,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 64/132(2) Tko iz nehaja zamijeni ili na drugi način promijeni obiteljsko stanje djeteta,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Napuštanje djeteta
Članak 176.
Tko napusti svoje dijete s ciljem da ga se trajno riješi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Zanemarivanje i zlouporaba djetetovih prava
Članak 177.
(1) Roditelj, posvojitelj, skrbnik ili druga osoba koja grubo zanemaruje svoje dužnosti
podizanja, odgoja i obrazovanja djeteta,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko prisili dijete na pretjerani rad ili rad koji ne odgovara njegovoj životnoj dobi, na
prosjačenje ili ga navodi na drugo ponašanje koje je štetno za njegov razvoj ili na drugi
način grubo zlorabi djetetova prava,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Ako se zbog kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka dijete odalo prosjačenju,
prostituciji ili drugim oblicima društveno neprihvatljivog ponašanja, ili je prouzročena
teška tjelesna ozljeda djeteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. i 2. ovoga članka prouzročena smrt djeteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
Povreda privatnosti djeteta
Članak 178.
(1) Tko iznese ili pronese nešto iz osobnog ili obiteljskog života djeteta, protivno
propisima objavi djetetovu fotografiju ili otkrije identitet djeteta, što je kod djeteta
izazvalo uznemirenost, porugu vršnjaka ili drugih osoba ili je na drugi način ugrozilo
dobrobit djeteta,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini putem tiska, radija, televizije, računalnog
sustava ili mreže, na javnom skupu ili na drugi način zbog čega je ono postalo
pristupačno većem broju osoba,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(3) Tko djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini kao službena osoba ili u obavljanju
profesionalne djelatnosti,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 65/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Rodoskvrnuće
Članak 179.
(1) Tko izvrši spolni odnošaj ili s njim izjednačenu spolnu radnju sa srodnikom u ravnoj
lozi, bratom, sestrom, polubratom ili polusestrom, po krvi ili po posvojenju.
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Neće se kazniti osoba koja je u vrijeme izvršenja radnje iz stavka 1. ovoga članka
bila dijete.
GLAVA DEVETNAESTA (XIX.)
KAZNENA DJELA PROTIV ZDRAVLJA LJUDI
Širenje i prenošenje zarazne bolesti
Članak 180.
(1) Tko ne postupi po propisima ili naredbama kojima nadležno državno tijelo naređuje
preglede, dezinfekciju, dezinsekciju, deratizaciju, odvajanje bolesnika ili drugu mjeru
za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti među ljudima, odnosno za sprječavanje i
suzbijanje zarazne bolesti životinja od kojih mogu oboljeti i ljudi, pa zbog toga dođe do
opasnosti od širenja zarazne bolesti među ljudima ili prenošenja zarazne bolesti sa
životinja na ljude,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Tko ne pridržavajući se mjera zaštite drugoga zarazi opasnom zaraznom bolešću,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do jedne godine.
(4) Kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka kad se radi o spolno prenosivoj bolesti
progoni se po prijedlogu oštećenika, osim ako je kazneno djelo počinjeno na štetu
djeteta.
Nesavjesno liječenje
Članak 181.
(1) Doktor medicine, doktor dentalne medicine ili drugi zdravstveni radnik koji
obavljajući zdravstvenu djelatnost primijeni očito nepodobno sredstvo ili način liječenja
ili na drugi način očito ne postupi po pravilima zdravstvene struke ili očito nesavjesno
postupa pa time prouzroči pogoršanje bolesti ili narušenje zdravlja druge osobe,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena teška
tjelesna ozljeda drugoj osobi ili je postojeća bolest znatno pogoršana,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 66/132(3) Ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena osobito
teška tjelesna ozljeda drugoj osobi ili je kod druge osobe došlo do prekida trudnoće,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena smrt
jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(5) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do šest mjeseci.
(6) Ako je kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do jedne godine.
(7) Ako je kazneno djelo iz stavka 3. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.
(8) Ako je kazneno djelo iz stavka 4. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Nedozvoljeno uzimanje i presađivanje dijelova ljudskog tijela
Članak 182.
(1) Doktor medicine, doktor dentalne medicine ili drugi zdravstveni radnik koji bez
propisanog pristanka ili medicinski neopravdano uzme organ, tkivo, stanicu, zametak ili
fetus živog darivatelja, ili ih presadi primatelju ili upotrijebi za postupak medicinske
oplodnje,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena smrt
osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(3) Doktor medicine, doktor dentalne medicine ili drugi zdravstveni radnik koji radi
presađivanja uzme dio tijela umrle osobe iako zna da je ta osoba ili njezin zakonski
zastupnik, odnosno skrbnik, za života dao pisanu izjavu o nedarivanju, ili tko bez
propisanog pristanka uzme radi presađivanja dio tijela umrlog djeteta ili umrle
punoljetne osobe koja nije imala sposobnost rasuđivanja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Nepružanje medicinske pomoći u hitnim stanjima
Članak 183.
Doktor medicine, doktor dentalne medicine ili drugi zdravstveni radnik koji bez
odgađanja ne pruži medicinsku pomoć osobi kojoj je takva pomoć potrebna zbog
opasnosti od nastupanja trajne štetne posljedice po njezino zdravlje ili za njezin život,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 67/132Nadriliječništvo
Članak 184.
(1) Tko se nemajući propisanu stručnu spremu bavi liječenjem ili pružanjem druge
medicinske pomoći,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Ako je djelom iz stavka 1. ovoga članka izazvano znatno pogoršanje bolesti ili
narušenje zdravlja druge osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Ako je djelom iz stavka 1. ovoga članka kod druge osobe izazvana teška tjelesna
ozljeda ili prekid trudnoće,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Ako je djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(5) Sredstva upotrijebljena za liječenje iz stavka 1 i 2. ovoga članka će se oduzeti.
Krivotvorenje lijekova ili medicinskih proizvoda
Članak 185.
(1) Tko proizvede krivotvoren lijek, djelatnu tvar, pomoćnu tvar, medicinski proizvod,
njegove sastavne dijelove ili pribor, ili preinači pravi lijek, djelatnu tvar, pomoćnu tvar
ili medicinski proizvod, njegove sastavne dijelove ili pribor,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko nabavlja ili nudi da nabavi,
skladišti, uvozi ili izvozi, stavi u promet kao pravi, krivotvoren ili preinačen lijek,
djelatnu tvar, pomoćnu tvar, medicinski proizvod, njegove sastavne dijelove ili pribor.
(3) Tko izradi lažno ili preinači izvorno unutarnje ili vanjsko pakovanje lijeka ili
medicinskog proizvoda, sažetak opisa svojstava lijeka, uputu o lijeku, uputu za uporabu
medicinskog proizvoda, dokumentaciju o djelatnoj ili pomoćnoj tvari,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(4) Kaznom iz stavka 3. ovoga članka kaznit će se tko upotrijebi izvorno unutarnje ili
vanjsko pakovanje lijeka ili medicinskog proizvoda, sažetak opisa svojstava lijeka,
uputu o lijeku, uputu za uporabu medicinskog proizvoda, dokumentaciju o djelatnoj ili
pomoćnoj tvari, izvan onoga za što su bili namijenjeni u legalnom snabdjevnom lancu
lijekova i medicinskih proizvoda.
(5) Tko djelo iz stavka 1, 2., 3. i 4. ovoga članka počini zloupotrebljavajući povjerenje
koje uživa kao stručnjak, proizvođač ili dobavljač, ili ga počini putem sredstava
pogodnih za masovnu distribuciju kao što su informacijski sustavi uključujući i internet,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(6) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 3. i 4. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(7) Proizvodi i sredstva za proizvodnju će se oduzeti.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 68/132Proizvodnja i stavljanje u promet štetnih proizvoda za liječenje
Članak 186.
(1) Tko kao lijek, homeopatski ili medicinski proizvod pripravi ili proizvede radi
prodaje ili radi drugog načina stavljanja u promet pripravke ili proizvode koji su štetni
za zdravlje ljudi, pa time izazove opasnost za zdravlje druge osobe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko nabavlja, prerađuje, raspodjeljuje
ili stavlja u promet zaraženu krv ili drugo tkivo ili iz njih izrađuje sredstva za liječenje.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(4) Proizvodi i sredstva za proizvodnju će se oduzeti.
Nesavjesno postupanje pri pripravljanju i izdavanju lijekova
Članak 187.
(1) Ljekarnik ili druga osoba ovlaštena za pripravljanje ili izdavanje lijekova za uporabu
u medicini, koja pripravi lijek protivno pravilima svoje struke ili izda pogrešan lijek, pa
time izazove opasnost za zdravlje druge osobe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do jedne godine.
Proizvodnja i stavljanje u promet proizvoda štetnih za ljudsko zdravlje
Članak 188.
(1) Tko proizvodi, prodaje ili na drugi način stavi u promet zdravstveno neispravnu
hranu ili druge proizvode štetna za ljudsko zdravlje, pa time izazove opasnost za
zdravlje druge osobe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Nesavjesni pregled mesa za prehranu
Članak 189.
(1) Veterinarski inspektor ili druga osoba ovlaštena za pregled životinja za klanje, mesa
ili životinjskih proizvoda namijenjenih za prehranu ljudi koja protivno propisima ili
pravilima struke, pregleda životinje za klanje, meso, ili životinjske proizvode
namijenjene za prehranu ljudi ili uopće ne obavi pregled koji je dužna obaviti i time
omogući stavljanje u promet životinja za klanje, mesa ili životinjskih proizvoda
namijenjenih za prehranu ljudi koji su štetni za zdravlje ljudi, pa time izazove opasnost
za zdravlje druge osobe,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 69/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Neovlašteno posjedovanje, proizvodnja i trgovanje drogama i tvarima
zabranjenim u športu
Članak 190.
(1) Tko neovlašteno posjeduje tvari koje su propisom proglašene drogom ili tvarima
zabranjenim u športu,
kaznit će se kaznom zatvora do šest mjeseci.
(2) Tko neovlašteno proizvodi, prerađuje, uvozi ili izvozi tvari iz stavka 1. ovoga
članka,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Tko proizvodi, prerađuje, prevozi, izvozi ili uvozi, nabavlja ili posjeduje tvari iz
stavka 1. ovoga članka koje su namijenjene neovlaštenoj prodaji ili stavljanju na drugi
način u promet ili ih neovlašteno nudi na prodaju, prodaje, prenosi ili posreduje u
prodaji ili kupnji ili na drugi način stavlja u promet,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Tko nudi na prodaju, prodaje ili posreduje u prodaji tvari iz stavka 1. ovoga članka
djetetu, ili to čini u školi ili na drugom mjestu koje služi obrazovanju, odgoju, sportskoj
ili društvenoj aktivnosti djece ili u njegovoj neposrednoj blizini ili u kaznenoj ustanovi,
ili tko za počinjenje djela iz stavka 3. ovoga članka koristi dijete, ili ako to čini službena
osoba u vezi sa službom ili svojom javnom ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(5) Tko organizira mrežu preprodavatelja ili posrednika,
kaznit će se kaznom zatvora od najmanje tri godine.
(6) Tko kaznenim djelom iz stavka 3., 4. i 5. ovoga članka prouzroči smrt osobe kojoj je
prodao tvar iz stavka 1. ovoga članka ili je posredovao u njezinoj prodaji,
kaznit će se kaznom zatvora od najmanje pet godina.
(7) Tko pravi, nabavlja, posjeduje ili daje na uporabu opremu, materijal ili tvari koje se
mogu uporabiti za izradu tvari iz stavka 1. ovoga članka, za koje zna da su namijenjeni
njihovoj neovlaštenoj proizvodnji,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(8) Proizvodnjom droge smatra se i uzgoj biljke ili gljive iz koje se može dobiti droga.
(9) tvari iz stavka 1. ovog članka, tvari koje se mogu uporabiti za njihovu izradu, biljke,
gljive ili dijelovi biljaka ili gljiva iz kojih se mogu dobiti tvari iz stavka 1. ovoga članka,
sredstva za njihovu proizvodnju ili preradu, sredstva prijevoza preuređena za skrivanje
tih tvari i sredstva za njihovo trošenje će se oduzeti.
(10) Počinitelja kaznenog djela iz stavka 1., 2., 3., 4., 5. i 7. ovoga članka koji je
dobrovoljno bitno pridonio otkrivanju djela iz ovoga članka sud može osloboditi kazne.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 70/132Omogućavanje trošenja droga i tvari zabranjenih u športu
Članak 191.
(1) Tko navodi drugoga na trošenje tvari iz članka 190. stavka 1. ovoga Zakona, ili mu
daje da ih troši on ili druga osoba, ili stavi drugome na raspolaganje prostor radi
njihovog trošenja, ili mu na drugi način omogući njihovo trošenje,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno prema djetetu ili osobi s
težim duševnim smetnjama ili u školi ili na drugom mjestu koje služi obrazovanju,
odgoju, sportskoj ili društvenoj aktivnosti djece ili u njegovoj neposrednoj blizini ili u
kaznenoj ustanovi, prema više osoba ili ako je djelo iz stavka 1. ovoga članka počinila
službena osoba, zdravstveni radnik, socijalni radnik, nastavnik, odgojitelj ili trener
iskorištavajući svoj položaj,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko kaznenim djelom iz stavka 1. i 2. ovoga članka prouzroči smrt osobe kojoj je
dao tvar iz stavka 1. ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) tvari iz stavka 1. ovoga članka i sredstva za njihovo pripravljanje i trošenje će se
oduzeti.
(5) Počinitelja kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji je dobrovoljno bitno
pridonio otkrivanju kaznenog djela iz članka 190. i članka 191. ovoga Zakona sud može
osloboditi kazne.
Teška kaznena djela protiv zdravlja ljudi
Članak 192.
(1) Ako je kaznenim djelom iz članka 180. stavka 1. i 2., članka 183., članka 185.
stavka 1. i 2., članka 186. stavka 1., članka 187. stavka 1., članka 188. stavka 1., članka
189. stavka 1. ovoga Zakona prouzročena teška tjelesna ozljeda drugoj osobi ili je
postojeća bolest znatno pogoršana,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelima navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena osobito
teška tjelesna ozljeda drugoj osobi ili je kod druge osobe došlo do prekida trudnoće,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je kaznenim djelima navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena smrt
jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz članka 180. stavka 3., članka 186. stavka 3., članka 187.
stavka 2., članka 188. stavka 2. i članka 189. stavka 2. ovoga Zakona prouzročena teška
tjelesna ozljeda druge osobe ili je postojeća bolest znatno pogoršana,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 71/132(5) Ako je kaznenim djelima navedenim u stavku 4. ovoga članka prouzročena osobito
teška tjelesna ozljeda drugoj osobi ili je kod druge osobe došlo do prekida trudnoće,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(6) Ako je kaznenim djelima navedenim u stavku 4. ovoga članka prouzročena smrt
jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
GLAVA DVADESETA (XX.) KAZNENA DJELA PROTIV OKOLIŠA
Onečišćenje okoliša
Članak 193.
(1) Tko protivno propisima otpusti, unese ili ispusti količinu tvari ili ionizirajućeg
zračenja u zrak, tlo, podzemlje, vodu ili more kojom se može trajnije ili u znatnoj mjeri
ugroziti njihova kakvoća ili se mogu u znatnoj mjeri ili na širem području ugroziti
životinje, bilje ili gljive, ili se može ugroziti život ili zdravlje ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko otpusti, unese ili ispusti tvari ili ionizirajuće zračenje u zrak, tlo, podzemlje,
vodu ili more i time ugrozi život ili zdravlje ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja, kaznit će se kaznom
zatvora do dvije godine, a za kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka kaznom zatvora
do tri godine.
Ispuštanje onečišćujućih tvari s plovnog objekta
Članak 194.
(1) Tko protivno propisima ispusti onečišćujuće tvari s pomorskog objekta u more ili s
plovnog objekta u kopnene vode, i time pogorša njihovu kakvoću,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima ispušta manje
količine onečišćujućih tvari s pomorskog objekta u more ili s plovnog objekta u
kopnene vode, a što u svojoj ukupnosti ima za rezultat pogoršanje njihove kakvoće.
(3) Tko djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Ugrožavanje ozonskog sloja
Članak 195.
(1) Tko protivno propisima proizvodi, uvozi, izvozi, stavlja u promet ili koristi tvari
koje oštećuju ozonski sloj,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 72/132kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Ugrožavanje okoliša otpadom
Članak 196.
(1) Tko protivno propisima u jednoj ili više naizgled povezanih pošiljaka izvrši
nedozvoljeni promet otpadom u količini koja je veća od neznatne,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Tko protivno propisima odbacuje, odlaže, sakuplja, skladišti, obrađuje, uvozi, izvozi
ili prevozi otpad ili posreduje u tome ili s njim uopće gospodari ili postupa na način koji
može trajnije ili u znatnoj mjeri ugroziti kakvoću zraka, tla, podzemlja, vode ili mora, ili
u znatnoj mjeri ili na širem području ugroziti životinje, bilje ili gljive, ili ugroziti život
ili zdravlje ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
Ugrožavanje okoliša postrojenjem
Članak 197.
(1) Tko protivno propisima rukuje postrojenjem u kojem se odvijaju opasni postupci ili
u kojem su pohranjene ili se koriste opasne tvari ili pripravci koji mogu izvan
postrojenja trajnije ili u znatnoj mjeri ugroziti kakvoću zraka, tla, podzemlja, vode ili
mora, ili u znatnoj mjeri ili na širem području ugroziti životinje, bilje ili gljive, ili
ugroziti život ili zdravlje ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
Ugrožavanje okoliša radioaktivnim tvarima
Članak 198.
(1) Tko protivno propisima proizvodi, prerađuje, rukuje, koristi, posjeduje, skladišti,
prevozi, uvozi, izvozi ili odlaže nuklearni materijal ili druge opasne radioaktivne tvari
tako da može trajnije ili u većoj mjeri ugroziti kakvoću zraka, tla, podzemlja, vode ili
mora, ili u znatnoj mjeri ili na širem području ugroziti životinje, bilje ili gljive,
zajednice životinja, biljaka ili gljiva, ili ugroziti život ili zdravlje ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
Ugrožavanje bukom, vibracijama ili neionizirajućim zračenjem
Članak 199.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 73/132Tko protivno propisima proizvede buku, vibracije ili neionizirajuće zračenje i time
dovede u opasnost život ili zdravlje ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Uništavanje zaštićenih prirodnih vrijednosti
Članak 200.
(1) Tko protivno propisima usmrti, uništi, posjeduje, hvata ili uzima jedinku zaštićene
svojte životinja, biljaka ili gljiva ili drugu zaštićenu prirodnu vrijednost,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini prema strogo zaštićenoj divljoj svojti
životinja, biljaka ili gljiva,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(4) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka ako je počinjeno prema neznatnoj
količini pripadnika svojte ili druge zaštićene prirodne vrijednosti i neznatno je utjecalo
na očuvanje te svojte ili druge zaštićene prirodne vrijednosti.
Uništavanje staništa
Članak 201.
(1) Tko protivno propisima uništi ili izazove znatno propadanje staništa zaštićene svojte
životinja, biljaka ili gljiva, ili uništi ili izazove znatno propadanje stanišnog tipa,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini prema staništu, odnosno području
razmnožavanja, podizanja mladih, migracije i hibernacije strogo zaštićene divlje svojte
životinja, biljaka ili gljiva,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se tko uništi ili izazove znatno
propadanje staništa u zaštićenom području prirode ili na ekološki značajnom području.
(4) Tko kazneno djelo iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
Trgovanje zaštićenim prirodnim vrijednostima
Članak 202.
(1) Tko protivno propisima trguje, uvozi, izvozi ili prevozi živu ili mrtvu jedinku
zaštićene svojte životinja, biljaka ili gljiva ili drugu zaštićenu prirodnu vrijednost,
njezine dijelove ili prerađevine dobivene iz nje, ili bez odobrenja iznese iz Republike
Hrvatske zaštićenu prirodnu vrijednost ili je ne vrati u Republiku Hrvatsku u roku
određenom odobrenjem,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 74/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka učini prema strogo zaštićenoj divljoj svojti
životinja, biljaka ili gljiva,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(4) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka ako je počinjeno prema neznatnoj
količini pripadnika svojte ili druge zaštićene prirodne vrijednosti i neznatno je utjecalo
na očuvanje te svojte ili druge zaštićene prirodne vrijednosti.
Protuzakonito unošenje u okoliš divljih svojti ili GMO­a
Članak 203.
Tko protivno propisima prenese preko granice živ genetski modificiran organizam ili
uvede živ genetski modificiran organizam ili stranu divlju svojtu mikroorganizama,
gljiva, biljaka ili životinja u okoliš u kojem prirodno ne obitava i time nanese znatnu ili
trajnu štetu prirodi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Protuzakoniti lov i ribolov
Članak 204.
(1) Tko lovi divljač u vrijeme lovostaja ili na području na kojem lov nije dopušten ili
lovi bez položenog lovačkog ispita,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko lovi divljač, ribu ili druge slatkovodne ili morske organizme na način ili
sredstvima kojima se oni masovno uništavaju ili upotrebom nedopuštenih pomoćnih
sredstava,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko vrhunski trofej divljači trajno
iznese u inozemstvo.
(4) Predmeti namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela i ulov će se
oduzeti.
Ubijanje ili mučenje životinja
Članak 205.
(1) Tko usmrti životinju bez opravdanog razloga ili je teško zlostavlja, nanosi joj
nepotrebne boli ili je izlaže nepotrebnim patnjama,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz koristoljublja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 75/132(3) Tko iz nehaja uskratom hrane ili vode ili na drugi način izloži životinju tegobnom
stanju kroz dulje vrijeme,
kaznit će se kaznom zatvora do šest mjeseci.
(4) Životinja iz ovoga članka oduzet će se.
Prenošenje zaraznih bolesti životinja i organizama štetnih za bilje
Članak 206.
(1) Tko ne postupi po propisima ili odlukama kojima nadležno državno tijelo određuje
mjere za suzbijanje ili sprječavanje širenja zarazne bolesti kod životinja ili organizama
štetnih za bilje pa zbog toga dođe do opasnosti od širenja te bolesti ili njezinih
uzročnika, odnosno pojave ili širenja organizama štetnih za bilje,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do šest mjeseci.
Proizvodnja i stavljanje u promet štetnih sredstava za liječenje životinja
Članak 207.
(1) Tko proizvede radi prodaje ili stavi u promet sredstva za liječenje ili sprječavanje
zaraze kod životinja koja su opasna za njihov život ili zdravlje pa zbog toga dođe do
širenja zarazne bolesti ili ugine veći broj životinja,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do šest mjeseci.
Nesavjesno pružanje veterinarske pomoći
Članak 208.
Veterinar ili veterinarski djelatnik koji se pri pružanju pomoći, pregledu, cijepljenju ili
liječenju životinje ne pridržava pravila veterinarske struke pa zbog toga nastupi
oboljenje, znatno pogoršanje bolesti ili uginuće životinje,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Pustošenje šuma
Članak 209.
(1) Tko protivno propisima siječe ili krči šumu ili na drugi način pustoši šumu, a time
ne čini neko drugo kazneno djelo za koje je propisana teža kazna,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini u šumi koja je sastavni dio
područja koje je propisom ili odlukom nadležnog tijela proglašeno zaštićenom
prirodnom vrijednosti,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 76/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Predmeti namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela ili nastali
počinjenjem kaznenog djela će se oduzeti.
Promjena vodnog režima
Članak 210.
(1) Tko protivno propisima promijeni ili poremeti vodni režim, a time ne čini neko
drugo kazneno djelo za koje je propisana teža kazna,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini na području koje je propisom ili
odlukom nadležnog tijela proglašeno zaštićenom prirodnom vrijednosti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Predmeti namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela ili nastali
počinjenjem kaznenog djela će se oduzeti.
(4) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Protupravna eksploatacija rudnog blaga
Članak 211.
(1) Tko protivno propisima obavlja eksploataciju rudnog blaga i time prouzroči znatnu
štetu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko protivno propisima obavlja eksploataciju rudnog blaga u području koje je
propisom ili odlukom nadležnog tijela proglašeno zaštićenom prirodnom vrijednosti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Predmeti namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela ili nastali
počinjenjem kaznenog djela će se oduzeti.
(4) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Protupravna gradnja
Članak 212.
Tko protivno propisima gradi građevinu u području koje je propisom ili odlukom
nadležnog tijela proglašeno zaštićenom prirodnom vrijednosti, kulturnim dobrom ili
drugim područjem od posebnog interesa za državu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Djelotvorno kajanje
Članak 213.
Sud može osloboditi kazne počinitelja kaznenog djela iz članka 193., članka 194.,
članka 196., članka 197. te članka 198. ovoga Zakona koji prije nastupa teških12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 77/132posljedica dobrovoljno otkloni opasnost ili stanje koje je prouzrokovao.
Teška kaznena djela protiv okoliša
Članak 214.
(1) Ako je kaznenim djelom iz članka 193. stavka 1. i 2., članka 194. stavka 1. i 2.,
članka 196. stavka 1. i 2., članka 197. stavka 1., članka 198. stavka 1. i članka 199.
ovoga Zakona prouzročena teška tjelesna ozljeda jedne ili više osoba, ili se promjene
prouzročene onečišćenjem ne mogu dulje vrijeme otkloniti, ili nastupi velika nesreća,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Ako je kaznenim djelima navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena smrt
jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz članka 193. stavka 3., članka 194. stavka 3., članka 196.
stavka 3., članka 197. stavka 2. i članka 198. stavka 2. ovoga Zakona prouzročena teška
tjelesna ozljeda više osoba, ili se promjene prouzročene onečišćenjem ne mogu dulje
vrijeme otkloniti, ili nastupi velika nesreća,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Ako je kaznenim djelima navedenim u stavku 3. ovoga članka prouzročena smrt
jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(5) Ako je kaznenim djelom iz članka 200. stavka 1. i 2., članka 201. stavka 1., 2. i 3. i
članka 202. stavka 1. i 2. ovoga Zakona prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(6) Ako je kaznenim djelom iz članka 206. stavak 1., članka 207. stavka 1. i članka 208.
ovoga Zakona prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(7) Ako je kaznenim djelom iz članka 200. stavka 3., članak 201. stavka 4., članka 202.
stavka 3., članka 206. stavka 2. i članka 207. stavka 2. ovoga Zakona prouzročena
znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.
GLAVA DVADESET PRVA (XXI.)
KAZNENA DJELA PROTIV OPĆE SIGURNOSTI
Dovođenje u opasnost života i imovine općeopasnom radnjom ili sredstvom
Članak 215.
(1) Tko požarom, poplavom, eksplozivom, otrovom ili otrovnim plinom, ionizirajućim
zračenjem, motornom silom, električnom ili drugom energijom ili kakvom
općeopasnom radnjom ili općeopasnim sredstvom izazove opasnost za život ili tijelo
ljudi ili za imovinu većeg opsega,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 78/132(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko ne postavi propisane naprave za
zaštitu od požara, eksplozije, poplave, otrova, otrovnih plinova, nuklearne energije,
ionizirajućih zračenja ili za zaštitu na radu ili te naprave ne održava u ispravnom stanju,
ili ih u slučaju potrebe ne stavi u djelovanje, ili uopće ne postupa po propisima ili
tehničkim pravilima o zaštitnim mjerama i time izazove opasnost za život ili tijelo ljudi
ili za imovinu većeg opsega.
(3) Tko kaznena djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Uništenje ili oštećenje javnih naprava
Članak 216.
(1) Tko uništi, ošteti, izmijeni, učini neuporabljivim, ukloni, isključi ili ometa u radu
napravu javne uporabe za vodu, toplinu, plin, električnu ili drugu energiju, ili
elektroničku komunikacijsku opremu i time izazove poremećaj u redovitom životu
stanovništva,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. kaznit će se tko uništi, ošteti, prekine, preusmjeri ili na drugi
način onesposobi ispravnost podmorskog kabela ili cjevovoda koji ispod vodene
površine omogućuje elektroničku komunikacijsku uslugu ili protok vode, plina, nafte ili
električne energije između dviju ili više država ili između neke države i Arktika ili
Antarktika.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko uništi, ošteti ili na drugi način
onesposobi ispravnost pratećih objekata, plovila, naprava ili opreme koja se koristi za
postavljanje, popravak ili održavanje podmorskih kabela ili cjevovoda.
(4) Tko kazneno djelo iz stavka 1., 2., ili 3. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Uništenje ili oštećenje zaštitnih naprava na radu
Članak 217.
(1) Tko na mjestu gdje se obavlja neki rad uništi, ošteti, ukloni, isključi ili na drugi
način učini neuporabljivim ili nedjelotvornim zaštitne naprave na radu i time izazove
opasnost za život ili tijelo ljudi ili za imovinu većeg opsega,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Uništenje, oštećenje ili zlouporaba znakova za opasnost
Članak 218.
(1) Tko uništi, ošteti, ukloni ili na drugi način učini neuporabljivim ili neuočljivim znak
kojim se upozorava na opasnost,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 79/132(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko bez potrebe pošalje međunarodno
ugovoreni znak za poziv u pomoć ili znak da prijeti opasnost ili tko pošalje
međunarodno ugovoreni znak za postojanje sigurnosti kad to nije opravdano, ili tko
zlouporabi međunarodno ugovoreni komunikacijski znak.
Zlouporaba radioaktivnih tvari
Članak 219.
(1) Tko s ciljem da usmrti drugoga ili da ga teško tjelesno ozlijedi ili da prouzroči
znatnu štetu na tuđoj imovini ili okolišu radioaktivne tvari ili uređaj za aktiviranje,
raspršivanje ili emitiranje radioaktivnih tvari neovlašteno proizvodi, prerađuje, pribavi,
posjeduje, skladišti, prevozi, uvozi, izvozi, dade drugome ili drugome omogući da do
njega dođe,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko s ciljem da usmrti drugoga ili da
ga teško tjelesno ozlijedi ili da prouzroči znatnu štetu na tuđoj imovini ili okolišu koristi
radioaktivne tvari ili uređaj za aktiviranje, raspršivanje ili emitiranje radioaktivnih tvari
ili koristi ili ošteti nuklearni objekt tako da dovede do opasnosti od oslobađanja
radioaktivnih tvari.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko silom ili prijetnjom uporabe sile
neovlašteno zahtijeva predaju nuklearnog objekta ili radioaktivnih tvari ili uređaja za
aktiviranje, raspršivanje ili emitiranje radioaktivnih tvari.
Rukovanje općeopasnim tvarima
Članak 220.
(1) Tko ionizirajuće ili druge tvari koje mogu prouzročiti opću opasnost za život ljudi ili
imovinu većeg opsega neovlašteno izradi, prikuplja, sakriva, rasprši, koristi, promijeni,
raspačava ili ih nepropisno prenosi, ili drugome omogućava da do njih neovlašteno
dođe, ili drugome onemogućava da do njih ovlašteno dođe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima o prometu
eksploziva ili lako upaljivog materijala preda eksploziv ili lako upaljiv materijal na
prijevoz javnim prijevoznim sredstvima ili takav materijal sam prenosi koristeći se
javnim prijevoznim sredstvom.
(3) Ionizirajuće ili druge tvari iz stavka 1. ovoga članka i eksploziv i lako upaljiv
materijal iz stavka 2. ovoga članka će se oduzeti.
Opasno izvođenje građevinskih radova
Članak 221.
(1) Tko pri projektiranju, provođenju stručnog nadzora nad građenjem, građenju ili
izvođenju pojedinih radova ili uklanjanju građevine, postupajući protivno propisima ili
opće priznatim pravilima struke, izazove opasnost za život ljudi ili imovinu većeg
opsega,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 80/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Teška kaznena djela protiv opće sigurnosti
Članak 222.
(1) Ako je kaznenim djelom iz članka 215. stavka 1. i 2., članka 216. stavka 1., 2. i 3.,
članka 217. stavka 1., članka 219. i članka 221. stavka 1. ovoga Zakona prouzročena
teška tjelesna ozljeda neke osobe ili imovinska šteta velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 1. ovoga članka prouzročena smrt
jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz članka 215. stavka 3., članka 216. stavka 4., članak 217.
stavka 2. i članka 221. stavka 2. ovoga Zakona prouzročena teška tjelesna ozljeda neke
osobe ili imovinska šteta velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 3. ovoga članka prouzročena smrt
jedne ili više osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
GLAVA DVADESET DRUGA (XXII.)
KAZNENA DJELA PROTIV SIGURNOSTI PROMETA
Napad na zrakoplov, brod ili nepokretnu platformu
Članak 223.
(1) Tko primijeni silu ili ozbiljnu prijetnju u cilju da ostvari vlast nad civilnim
zrakoplovom u letu, civilnim brodom u plovidbi ili nepokretnom platformom,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(2) Tko primjeni silu ili ozbiljnu prijetnju u civilnom zrakoplovu u letu, na civilnom
brodu u plovidbi ili nepokretnoj platformi ili postavi na civilni zrakoplov, brod ili
nepokretnu platformu uređaj ili tvari kojima ih se može razoriti ili izazvati šteta, ako
takav čin može ugroziti sigurnost leta ili plovidbe,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko u cilju da uništi ili ošteti civilni zrakoplov u letu, civilni brod u plovidbi ili
njegov teret ili nepokretnu platformu uporabi vatreno oružje ili izazove eksploziju ili
požar,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) Tko s ciljem prekidanja odvijanja rada u zračnoj luci ili dovođenja u opasnost
sigurnosti zračnog prometa počini nasilje prema osobi zaposlenoj u međunarodnoj
zračnoj luci, ili teže ošteti ili uništi naprave zračne luke, ili ošteti zrakoplov koji nije u
prometu,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 81/132(5) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka prouzročena smrt jedne
ili više osoba ili je uništen zrakoplov ili brod ili je prouzročena druga imovinska šteta
velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od najmanje pet godina.
(6) Ako počinitelj prigodom počinjenja kaznenog djela iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga
članka s namjerom usmrti jednu ili više osoba,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje deset godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
(7) Smatra se da je zrakoplov u letu od trenutka kada su nakon završetka ukrcavanja sva
vanjska vrata zatvorena do trenutka kada jedna od ovih vrata budu otvorena radi
iskrcavanja. U slučaju prisilnog spuštanja, smatra se da let traje sve dok nadležno tijelo
ne preuzme na sebe brigu o zrakoplovu, osobama i imovini na njemu.
Ugrožavanje prometa opasnom radnjom ili sredstvom
Članak 224.
(1) Tko uništi, ošteti, ukloni ili na bilo koji način učini neuporabljivim ili neuočljivim
znak ili napravu koja služi za sigurnost željezničkog, morskog, vodenog ili zračnog
prometa,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko uništi, ošteti, ukloni ili na drugi način učini neuporabljivim ili neuočljivim znak,
napravu ili prometni uređaj koji služi za sigurnost bilo koje vrste prometa ili postavlja
prepreke, daje lažne obavijesti, znakove ili signale ili na drugi način ugrozi promet i
time izazove opasnost za život ili tijelo ljudi ili imovinu velikih razmjera,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 2. ovoga članka prouzročena ozljeda neke osobe
ili imovinska šteta velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(5) Ako je kaznenim djelom iz stavka 2. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(6) Ako je kaznenim djelom iz stavka 3. ovoga članka prouzročena teška tjelesna
ozljeda neke osobe ili imovinska šteta velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(7) Ako je kaznenim djelom iz stavka 3. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Ugrožavanje posebnih vrsta prometa12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 82/132Članak 225.
(1) Sudionik u zračnom, brodskom ili željezničkom prometu ili prometu žičarom koji
kršenjem propisa o sigurnosti prometa tako ugrozi promet da izazove opasnost za život
ljudi ili za imovinu velikih razmjera,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena teška tjelesna
ozljeda neke osobe ili imovinska šteta velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(5) Ako je kaznenim djelom iz stavka 2. ovoga članka prouzročena teška tjelesna
ozljeda neke osobe ili imovinska šteta velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(6) Ako je kaznenim djelom iz stavka 2. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Obijesna vožnja u cestovnom prometu
Članak 226.
Sudionik u cestovnom prometu koji iz obijesti teško krši propise o sigurnosti prometa
vozeći u stanju nesposobnosti za vožnju izazvanoj trošenjem alkohola uz koncentraciju
od najmanje 1,50 g/kg alkohola u krvi, ili droge ili psihoaktivnih lijekova, ili vozeći u
zabranjenom smjeru, ili pretječući na nepreglednom mjestu kolonu vozila, ili vozeći
brzinom koja prelazi pedeset km/h iznad dopuštene u naseljenom mjestu ili području s
naznačenim ograničenjem brzine, izazove opasnost za život ili tijelo ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Izazivanje prometne nesreće u cestovnom prometu
Članak 227.
(1) Sudionik u cestovnom prometu koji kršenjem propisa o sigurnosti prometa izazove
opasnost za život ili tijelo ljudi ili za imovinu velikih razmjera, pa zbog toga prouzroči
tešku tjelesnu ozljedu druge osobe ili imovinsku štetu velikih razmjera,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 83/132(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena drugoj osobi osobito
teška tjelesna ozljeda,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 3. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(5) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora u trajanju od tri do dvanaest godina.
(6) Ako je kaznenim djelom iz stavka 5. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
GLAVA DVADESET TREĆA (XXIII.)
KAZNENA DJELA PROTIV IMOVINE
Krađa
Članak 228.
(1) Tko tuđu pokretnu stvar oduzme drugome s ciljem da je protupravno prisvoji,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je vrijednost ukradene stvari mala, a počinitelj je postupao s ciljem prisvajanja
stvari takve vrijednosti,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(3) Vrati li počinitelj ukradenu stvar oštećeniku prije nego što je saznao da je otkriven,
može se osloboditi kazne.
Teška krađa
Članak 229.
(1) Kaznom zatvora od jedne do osam godina kaznit će se tko počini krađu iz članka
228. stavka. 1. ovoga Zakona:
1. obijanjem, provaljivanjem ili svladavanjem većih prepreka da dođe do stvari iz
zatvorenih zgrada, soba, blagajna, ormara ili drugih zatvorenih prostorija ili prostora,
2. na osobito opasan ili osobito drzak način,
3. iskorištavanjem stanja prouzročenog požarom, poplavom, potresom ili drugom
nesrećom,
4. iskorištavanjem bespomoćnosti ili drugog osobito teškog stanja druge osobe,
5. ako je ukradena stvar velike vrijednosti,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 84/1326. ako je ukradeno oružje, streljivo, rakete, minskoeksplozivna sredstva, borbeno ili dio
borbenog sredstva koje služi potrebama obrane,
7. ako ukradena stvar služi u vjerske svrhe ili je ukradena iz crkve ili druge zgrade ili
prostorije koja služi za vjerske obrede,
8. ako je ukradeno kulturno dobro ili stvar od znanstvenog, umjetničkog, povijesnog ili
tehničkog značenja ili se nalazi u javnoj zbirci, zaštićenoj privatnoj zbirci ili je izložena
za javnost,
9. ako je počinitelj pri sebi imao kakvo oružje ili opasno oruđe radi napada ili obrane,
10. kao službena osoba u obavljanju službe ili javne ovlasti.
(2) Ako su ostvarena obilježja teške krađe iz stavka 1. točke 1. do 4., 6. i 7. ovoga
članka, ali je vrijednost ukradene stvari mala, a počinitelj je postupao s ciljem
prisvajanja stvari takve vrijednosti,
kaznit će se za krađu iz članka 228. stavka 1. ovoga Zakona.
Razbojništvo
Članak 230.
(1) Tko uporabom sile protiv neke osobe ili prijetnjom da će izravno napasti na njezin
život ili tijelo oduzme tuđu pokretnu stvar s ciljem da je protupravno prisvoji,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili je uporabljeno kakvo oružje ili opasno oruđe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. i 2. ovoga članka prouzročena smrt osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od najmanje pet godina.
Razbojnička krađa
Članak 231.
(1) Tko je zatečen pri počinjenju krađe, pa s ciljem da ukradenu stvar zadrži, uporabi
silu protiv neke osobe ili prijetnju da će izravno napasti na njezin život ili tijelo,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Ako je pri počinjenju kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka uporabljeno kakvo
oružje ili opasno oruđe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. i 2. ovoga članka prouzročena smrt osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od najmanje pet godina.
Utaja
Članak 232.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 85/132(1) Tko protupravno prisvoji tuđu pokretnu stvar ili imovinsko pravo koji su mu
povjereni,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko protupravno prisvoji tuđu pokretnu stvar ili imovinsko pravo koje je našao ili do
kojih je slučajno došao,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(3) Ako je vrijednost utajene stvari ili imovinskog prava velika,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Ako je vrijednost utajene stvari ili imovinskog prava mala, a počinitelj je postupao s
ciljem prisvajanja stvari takve vrijednosti,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Pronevjera
Članak 233.
(1) Tko protupravno prisvoji tuđu pokretnu stvar ili imovinsko pravo koji su mu
povjereni na radu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je vrijednost pronevjerene stvari ili imovinskog prava velika, počinitelj će se
kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je vrijednost pronevjerene stvari ili imovinskog prava mala, a počinitelj je
postupao s ciljem prisvajanja stvari takve vrijednosti,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
Neovlaštena uporaba tuđe pokretne stvari
Članak 234.
(1) Tko drugome protupravno oduzme tuđu pokretnu stvar radi privremene uporabe,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko neovlašteno oduzme tuđe motorno vozilo radi privremene uporabe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Oštećenje tuđe stvari
Članak 235.
(1) Tko ošteti, uništi, izobliči ili učini neuporabljivom tuđu stvar,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko crtežima ili natpisima
neovlašteno mijenja izgled zidova, motornih vozila ili drugih površina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 86/132(3) Ako je počinitelj kazneno djelo iz stavka 1. ili 2. ovoga članka počinio iz niskih
pobuda ili je njime prouzročio znatnu štetu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Prijevara
Članak 236.
(1) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi protupravnu imovinsku korist dovede
nekoga lažnim prikazivanjem ili prikrivanjem činjenica u zabludu ili ga održava u
zabludi i time ga navede da na štetu svoje ili tuđe imovine nešto učini ili ne učini,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena mala imovinska
korist, a počinitelj je išao za pribavljanjem takve koristi,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Lančana igra
Članak 237.
Tko organizira ili promiče igru ili sustav u kojem sudionik koji je uložio sredstva može
očekivati dobitak samo ako se uključuju daljnji sudionici,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Zlouporaba osiguranja
Članak 238.
(1) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi osigurninu uništi, ošteti ili sakrije stvar koja
je osigurana protiv uništenja, oštećenja, gubitka ili krađe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko s ciljem da sebi ili drugome
pribavi pravo iz osiguranja, socijalnog osiguranja ili socijalne skrbi hini bolest, tjelesno
ozlijedi sebe ili drugoga ili sebi ili drugome naruši zdravlje.
Zlouporaba čeka i platne kartice
Članak 239.
Tko zlouporabom čeka ili platne kartice na čiju uporabu ima pravo obveže njihova
izdavatelja na isplatu i na taj mu način prouzroči imovinsku štetu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Zlouporaba povjerenja
Članak 240.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 87/132(1) Tko zastupajući imovinske interese druge osobe zlouporabi zakonom ili ugovorom
dane mu ovlasti i time prouzroči imovinsku štetu osobi čije interese zastupa,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini roditelj, skrbnik ili odvjetnik,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ili 2. ovoga članka prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Povreda tuđih prava
Članak 241.
(1) Tko s ciljem da osujeti ostvarenje prava na stvari, otuđi, uništi, ošteti ili oduzme
svoju stvar na kojoj drugi ima založno pravo, pravo zadržanja ili pravo uživanja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko s ciljem da osujeti namirenje
vjerovnika prije ili tijekom ovršnog postupka otuđi, uništi, ošteti ili sakrije dijelove
svoje imovine.
Lihvarski ugovor
Članak 242.
(1) Tko iskorištavajući nuždu, neiskustvo, lakomislenost, smanjenu sposobnost
rasuđivanja ili znatnu slabost volje druge osobe primi od nje ili s njom ugovori za sebe
ili drugoga imovinsku korist koja je u očitom nerazmjeru s onim što je on dao, učinio ili
se obvezao dati ili učiniti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako se počinitelj bavi djelatnošću iz stavka 1. ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Iznuda
Članak 243.
(1) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi protupravnu imovinsku korist silom ili
ozbiljnom prijetnjom prisili drugoga da što učini, ne učini ili trpi na štetu svoje ili tuđe
imovine,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je pri počinjenju kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj uporabio
silu protiv osobe ili je zaprijetio da će izravno napasti na život ili tijelo osobe,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 88/132kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 3. ovoga članka uporabljeno kakvo oružje ili
opasno oruđe, pribavljena znatna imovinska korist ili je prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(5) Ako je pri počinjenju kaznenog djela iz stavka 1. i 3. ovoga članka počinitelj
zaprijetio da će izravno napasti na život ili tijelo većeg broja osoba ili da će teško
oštetiti objekte velikog društvenog značenja,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(6) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ili 3. ovoga članka prouzročena smrt osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora najmanje pet godina.
Prikrivanje
Članak 244.
(1) Tko stvar za koju zna ili je morao znati da je drugi pribavio kaznenim djelom protiv
imovine, kupuje, prima u zalog ili na drugi način pribavlja, preprodaje ili skriva ili
pomaže preprodati ili sakriti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko se bavi prikrivanjem stvari iz stavka 1. ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka neće se kazniti kaznom strožom
od one koja je propisana za kazneno djelo kojim je prikrivena stvar pribavljena.
Kazneni progon za kaznena djela protiv imovine
Članak 245.
(1) Kaznena djela iz članka 228. stavka 2., članka 232. stavka 2. i 4., članka 233. stavka
3., članka 236. stavka 3. i članka 240. stavka 1. i 2. ovoga Zakona progone se po
privatnoj tužbi, osim ako su počinjena na štetu državne imovine.
(2) Kaznena djela iz članka 233. stavka 1., članka 234. stavka 1., članka 235. stavka 1. i
članka 238. stavka 1. ovoga Zakona progone se po prijedlogu.
(3) Kaznena djela iz članka 228. stavka 1., članka 229., članka 230. stavka 1., članka
234. i članka 236. stavka 1. i 2. ovoga Zakona počinjena na štetu bračnog ili
izvanbračnog druga, istospolnog partnera, rođaka po krvi u ravnoj lozi, brata ili sestre,
ili na štetu osobe s kojom počinitelj živi u zajedničkom kućanstvu, progone se po
privatnoj tužbi.
GLAVA DVADESET ČETVRTA (XXIV.)
KAZNENA DJELA PROTIV GOSPODARSTVA
Zlouporaba povjerenja u gospodarskom poslovanju
Članak 246.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 89/132(1) Tko u gospodarskom poslovanju povrijedi dužnost zaštite tuđih imovinskih interesa
koja se temelji na zakonu, odluci upravne ili sudbene vlasti, pravnom poslu ili odnosu
povjerenja i na taj način pribavi sebi ili drugoj osobi protupravnu imovinsku korist te
time ili na drugi način onome o čijim se imovinskim interesima dužan brinuti prouzroči
štetu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Prijevara u gospodarskom poslovanju
Članak 247.
(1) Tko u gospodarskom poslovanju s ciljem da pravnoj osobi koju zastupa ili drugoj
pravnoj osobi pribavi protupravnu imovinsku korist dovede nekoga lažnim
prikazivanjem ili prikrivanjem činjenica u zabludu ili ga održava u zabludi i time ga
navede da na štetu svoje ili tuđe imovine nešto učini ili ne učini,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Povreda obveze vođenja trgovačkih i poslovnih knjiga
Članak 248.
(1) Tko ne vodi trgovačke knjige ili poslovne knjige koje je po zakonu obvezan voditi,
ili ih tako vodi da je otežana preglednost poslovanja ili imovinskog stanja, ili trgovačke
ili poslovne knjige ili poslovne isprave koje je obvezan čuvati uništi, prikrije, u većoj
mjeri ošteti ili na drugi način učini neuporabljivim,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Povreda prava vjerovnika u gospodarskom poslovanju
Članak 249.
(1) Tko u gospodarskom poslovanju sljedećim radnjama izazove prezaduženost ili
nesposobnost za plaćanje ili u stanju prezaduženosti ili nesposobnosti za plaćanje koja
prijeti ili je nastupila:
1. prividno ili besplatno prenese imovinu na trgovačko društvo koje je osnovao sam ili s
drugim, ili na drugi način cijelu ili dio imovine koja bi činila stečajnu masu prividno
proda, optereti bez odgovarajuće protučinidbe, besplatno ustupi, ošteti, uništi ili učini
neupotrebljivom,
2. zaključi fiktivni ugovor ili prizna nepostojeću tražbinu,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 90/1323. ne vodi trgovačke ili poslovne knjige koje je dužan voditi ili ih prikrije, uništi, ošteti,
preinači ili ih tako vodi ili izradi završni račun da se ne može utvrditi ili je znatno
otežano utvrđivanje njegova imovinskog stanja,
4. u suprotnosti s urednim i savjesnim gospodarenjem umanji imovinu koja bi činila
stečajnu masu ili prikrije imovinsko stanje,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Ako je djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Ako je posljedica iz stavka 3. ovoga članka prouzrokovana djelom iz stavka 2.
ovoga članka,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(5) Ako su vjerovnici namireni prije donošenja presude,
počinitelj se može osloboditi kazne.
(6) Kazneno djelo iz ovoga članka postojat će samo ako je počinitelj obustavio svoja
plaćanja ili je protiv njega ili osobe koju je zastupao otvoren stečajni postupak.
Pogodovanje vjerovnika
Članak 250.
(1) Tko znajući da je on ili osoba koju zastupa postala nesposobna za plaćanje, ispuni ili
osigura tražbinu vjerovnika koji nema pravo na ispunjenje ili osiguranje na takav način
ili u to vrijeme,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako su ostali vjerovnici namireni prije donošenja presude, počinitelj se može
osloboditi kazne.
Primanje i davanje mita u postupku stečaja
Članak 251.
(1) Vjerovnik ili član odbora vjerovnika koji zahtijeva ili primi mito ili koji prihvati
ponudu ili obećanje mita za sebe ili drugoga da bi glasovao na određeni način ili
propustio glasovanje ili na drugi način postupio radi oštećenja barem jednog vjerovnika
u stečajnom postupku,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako djelo iz stavka 1. počini stečajni upravitelj,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Tko vjerovniku, članu odbora vjerovnika ili stečajnom upravitelju ponudi, obeća ili
dade mito radi počinjenja kaznenog djela iz stavka 1. ili 2. ovoga članka,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 91/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Primanje mita u gospodarskom poslovanju
Članak 252.
(1) Tko u gospodarskom poslovanju zahtijeva ili primi mito ili prihvati ponudu ili
obećanje mita za sebe ili za drugoga da prilikom sklapanja ili izvršenja posla ili
pružanja usluge pogoduje drugome tako da prouzroči štetu onome koga zastupa ili za
koga radi ili tko posreduje pri takvom podmićivanju,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Tko u gospodarskom poslovanju zahtijeva ili primi mito ili prihvati ponudu ili
obećanje mita za sebe ili za drugoga kao protuuslugu za sklapanje ili izvršenje posla ili
pružanje usluge ili tko posreduje pri takvom podmićivanju,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Davanje mita u gospodarskom poslovanju
Članak 253.
(1) Tko u gospodarskom poslovanju drugome ponudi, obeća ili dade mito da njemu ili
drugome pogoduje prilikom sklapanja ili izvršenja posla ili pružanja usluge i time
prouzroči štetu onome koga zastupa ili za koga radi ili tko posreduje pri takvom
podmićivanju,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko u gospodarskom poslovanju drugome ponudi, obeća ili dade mito kao
protuuslugu za sklapanje ili izvršenje posla ili pružanje usluge ili tko posreduje pri
takvom podmićivanju,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji je dao mito na zahtjev
odgovorne osobe i prijavio djelo prije njegova otkrivanja ili prije saznanja da je djelo
otkriveno, može se osloboditi kazne.
Zlouporaba u postupku javne nabave
Članak 254.
(1) Tko u postupku javne nabave stavi ponudu utemeljenu na zabranjenom dogovoru
između gospodarskih subjekata koji ima za cilj da naručitelj prihvati određenu ponudu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili je prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Počinitelj koji dobrovoljno spriječi da naručitelj prihvati ponudu iz stavka 1. ovoga
članka može se osloboditi kazne.
Zavaravajuće oglašivanje12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 92/132Članak 255.
Tko u ponudi robe ili usluga upućenoj širem krugu osoba navede neistinite ili
nepotpune podatke koji su bitni za sklapanje ugovora i mogu razumnog potrošača
dovesti u zabludu,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
Utaja poreza ili carine
Članak 256.
(1) Tko s ciljem da on ili druga osoba potpuno ili djelomično izbjegne plaćanje poreza
ili carine daje netočne ili nepotpune podatke o dohocima, predmetima ili drugim
činjenicama koje su od utjecaja na utvrđivanje iznosa porezne ili carinske obveze ili tko
s istim ciljem u slučaju obvezne prijave ne prijavi prihod, predmet ili druge činjenice
koje su od utjecaja na utvrđivanje porezne ili carinske obveze, pa zbog toga dođe do
smanjenja ili neutvrđenja porezne ili carinske obveze u iznosu koji prelazi dvadeset
tisuća kuna,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko poreznu olakšicu ili carinsku
povlasticu u iznosu većem od dvadeset tisuća kuna koristi suprotno uvjetima pod
kojima ju je dobio.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka dovelo do smanjenja ili
neutvrđenja porezne obveze velikih razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Odredbe iz stavka 1. do 3. ovoga članka primijenit će se i na počinitelja koji u njima
opisanim radnjama umanji sredstva Europske unije.
Izbjegavanje carinskog nadzora
Članak 257.
(1) Tko izbjegavajući mjere carinskog nadzora prenese preko granice robu čija su
proizvodnja ili promet ograničeni ili zabranjeni ako time nije počinjeno neko drugo
kazneno djelo za koje je propisana teža kazna,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Roba iz stavka 1. ovoga članka će se oduzeti.
Subvencijska prijevara
Članak 258.
(1) Tko s ciljem da za sebe ili drugoga ostvari državnu potporu davatelju državne
potpore dade netočne ili nepotpune podatke o činjenicama o kojima ovisi donošenje
odluke o državnoj potpori ili propusti obavijestiti davatelja državne potpore o
promjenama važnim za donošenje odluke o državnoj potpori,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko sredstva iz odobrene državne
potpore koristi suprotno njihovoj namjeni.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 93/132(3) Ako je u slučaju iz stavka 1. ovoga članka počinitelj postupao s ciljem da ostvari
državnu potporu velikih razmjera ili je u slučaju iz stavka 2. ovoga članka koristio
državnu potporu velikih razmjera,
kaznit će se zatvorom u trajanju od jedne do deset godina.
(4) Tko u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka dobrovoljno spriječi donošenje odluke
o državnoj potpori, može se osloboditi kazne.
(5) S državnim potporama u smislu ovoga članka izjednačuju se subvencije i pomoći
odobrene iz sredstava Europske unije.
Zlouporaba povlaštenih informacija
Članak 259.
(1) Tko raspolažući povlaštenom informacijom:
1. za vlastiti ili tuđi račun neposredno ili posredno stekne ili otuđi financijski instrument
na koji se ta informacija odnosi,
2. neovlašteno otkrije, priopći, preda ili na drugi način učini dostupnom povlaštenu
informaciju drugoj osobi,
3. preporuči drugoj osobi ili je navede da stekne ili otuđi financijski instrument na koji
se ta informacija odnosi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinila osoba koja je raspolagala
povlaštenom informacijom na temelju članstva u upravljačkim ili nadzornim tijelima
izdavatelja, svojeg udjela u kapitalu izdavatelja, pristupa informaciji kroz obavljanje
svog posla ili dužnosti ili počinjenog kaznenog djela,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili je drugome prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 2. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili je drugome prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Zlouporaba tržišta kapitala
Članak 260.
(1) Tko suprotno propisima o tržištu kapitala:
1. obavi transakciju ili da nalog za trgovanje koji daju ili bi mogli dati neistinite ili
obmanjujuće poruke o ponudi, potražnji ili cijeni financijskih instrumenata, ili djelujući
u suradnji s jednom ili više osoba drži cijenu jednog ili više financijskih instrumenata na
nenormalnoj ili umjetnoj razini,
2. pri sklapanju transakcije ili davanju naloga za trgovanje upotrebljava fiktivne
postupke ili druge oblike obmane ili prijevare,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 94/1323. širi informacije putem medija, internetom ili bilo kojim drugim načinom ili
sredstvom koji daje ili bi mogao davati lažne ili obmanjujuće poruke glede financijskih
instrumenata, uključujući širenje glasina i lažnih ili obmanjujućih vijesti, pri čemu je
osoba koja je proširila informaciju znala ili bila dužna znati da je informacija lažna ili
obmanjujuća,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je postupanjem iz stavka 1. ovoga članka počinitelj pribavio znatnu imovinsku
korist ili je prouzročena znatna šteta,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Neovlaštena uporaba tuđe tvrtke
Članak 261.
(1) Tko neovlašteno uporabi tuđu tvrtku ili u nju unese obilježja koja stvaraju zabunu
glede predmeta poslovanja trgovačkog društva, identiteta ili povezanosti s drugim
društvom, i na taj način pribavi imovinsku korist ili prouzroči štetu.
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Odavanje i neovlašteno pribavljanje poslovne tajne
Članak 262.
(1) Tko neovlašteno drugome priopći, preda ili na drugi način učini pristupačnim
podatke koji su poslovna tajna, kao i tko pribavlja takve podatke s ciljem da ih preda
neovlaštenoj osobi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka počinitelj sebi ili drugome
pribavio znatnu imovinsku korist ili prouzročio znatnu štetu,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Nema kaznenog djela ako je djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno u pretežito
javnom interesu.
(4) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
Nedozvoljena proizvodnja
Članak 263.
(1) Tko proizvodi ili prerađuje predmete ili robu čija je proizvodnja zabranjena ako time
nije počinjeno neko drugo kazneno djelo za koje je propisana teža kazna,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Predmeti i roba nedozvoljene proizvodnje će se oduzeti.
Nedozvoljena trgovina
Članak 264.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 95/132(1) Tko neovlašteno kupuje, prodaje ili razmjenjuje predmete ili robu čiji je promet
zabranjen ili ograničen ako time nije počinjeno neko drugo kazneno djelo za koje je
propisana teža kazna,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Predmeti i roba nedozvoljene trgovine će se oduzeti.
Pranje novca
Članak 265.
(1) Tko imovinsku korist ostvarenu kaznenim djelom uloži, preuzme, pretvori, prenese
ili zamijeni u cilju prikrivanja njezinog nezakonitog podrijetla,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko prikriva pravu prirodu, podrijetlo,
mjesto, raspolaganje, prenošenje te postojanje prava, odnosno vlasništva na imovinskoj
koristi koju je drugi ostvario kaznenim djelom.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko imovinsku korist koju je drugi
ostvario kaznenim djelom, pribavlja, posjeduje ili koristi.
(4) Tko počini djelo iz stavka 1. ili 2. ovoga članka u financijskom ili drugom
poslovanju ili se počinitelj bavi pranjem novca ili je imovinska korist iz stavka 1., 2. ili
3. ovoga članka velike vrijednosti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(5) Tko poduzme radnju iz stavka 1., 2. ili 4. ovoga članka postupajući s nehajem u
odnosu na okolnosti da se radi o imovinskoj koristi ostvarenoj kaznenim djelom,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(6) Ako je imovinska korist iz stavka 1. do 5. ovoga članka ostvarena kaznenim djelom
počinjenim u stranoj državi počinitelj će se kazniti ako se radi o kaznenom djelu i
prema zakonu države u kojoj je počinjeno.
(7) Počinitelja iz stavka 1. do 5. ovoga članka koji dobrovoljno pridonese otkrivanju
kaznenog kojim je ostvarena imovinska korist sud može osloboditi kazne.
GLAVA DVADESET PETA (XXV.)
KAZNENA DJELA PROTIV RAČUNALNIH SUSTAVA, PROGRAMA I
PODATAKA
Neovlašteni pristup
Članak 266.
(1) Tko neovlašteno pristupi računalnom sustavu ili računalnim podacima,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini u odnosu na računalni sustav ili
računalne podatke tijela državne vlasti, tijela jedinica lokalne ili područne (regionalne)
samouprave, javne ustanove ili trgovačkog društva od posebnog javnog interesa,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 96/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(4) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu.
Ometanje rada računalnog sustava
Članak 267.
(1) Tko onemogući ili oteža rad ili korištenje računalnog sustava, računalnih podataka
ili programa ili računalnu komunikaciju,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Oštećenje računalnih podataka
Članak 268.
(1) Tko neovlašteno u cijelosti ili djelomično ošteti, izmijeni, izbriše, uništi, učini
neuporabljivim ili nedostupnim ili prikaže nedostupnim tuđe računalne podatke ili
programe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Neovlašteno presretanje računalnih podataka
Članak 269.
(1) Tko neovlašteno presretne ili snimi nejavni prijenos računalnih podataka,
uključujući i elektromagnetsku emisiju računalnog sustava, ili drugome učini dostupnim
tako pribavljene podatke,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(3) Podaci koji su nastali počinjenjem kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka će se
uništiti.
Računalno krivotvorenje
Članak 270.
(1) Tko neovlašteno izradi, unese, izmijeni, izbriše ili učini neuporabljivim ili
nedostupnim računalne podatke koji imaju vrijednost za pravne odnose, u namjeri da se
oni uporabe kao vjerodostojni, ili tko takve podatke uporabi ili nabavi radi uporabe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(3) Podaci koji su nastali počinjenjem kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka će se
uništiti.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 97/132Računalna prijevara
Članak 271.
(1) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi protupravnu imovinsku korist unese,
izmijeni, izbriše, ošteti, učini neuporabljivim ili nedostupnim računalne podatke ili
ometa rad računalnog sustava i na taj način prouzroči štetu drugome,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Podaci koji su nastali počinjenjem kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka će
se uništiti.
Zloporaba naprava
Članak 272.
(1) Tko izradi, nabavi, proda, posjeduje ili čini drugome dostupne uređaje ili računalne
programe ili računalne podatke stvorene ili prilagođene za počinjenje kaznenih djela iz
članka 266., članka 267., članka 268., članka 269., članka 270. i članka 271. ovoga
Zakona s ciljem da ih se uporabi za počinjenje nekog od tih djela,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko izradi, nabavi, proda, posjeduje ili čini drugome dostupne računalne lozinke,
pristupne šifre ili druge podatke kojima se može pristupiti računalnom sustavu s ciljem
da ih se uporabi za počinjenje kaznenih djela iz članka 266., članka 267., članka 268.,
članka 269., članka 270. i članka 271. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka neće se kazniti kaznom strožom
od one koja je propisana za kazneno djelo koje je počinitelj imao za cilj.
(4) Posebne naprave, programi iz stavka 1. ovoga članka će se oduzeti, a podaci iz
stavka 1. i 2. ovoga članka će se uništiti.
Teška kaznena djela protiv računalnih sustava, programa i podataka
Članak 273.
(1) Tko kazneno djelo iz članka 267. do članka 270. ovoga Zakona počini u odnosu na
računalni sustav ili računalne podatke tijela državne vlasti, tijela jedinica lokalne ili
područne (regionalne) samouprave, javne ustanove ili trgovačkog društva od posebnog
javnog interesa,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. kaznit će se tko kazneno djelo iz članka 266. do članka 269.
ovoga Zakona počini prikrivajući stvarni identitet i uzrokujući zabludu o ovlaštenom
nositelju identiteta.
(3) Tko kazneno djelo iz članka 267. do članka 269. ovoga Zakona počini sredstvom
namijenjenim za izvršenje napada na veći broj računalnih sustava ili kojim je12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 98/132prouzročena znatna šteta,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
GLAVA DVADESET ŠESTA (XXVI.)
KAZNENA DJELA KRIVOTVORENJA
Krivotvorenje novca
Članak 274.
(1) Tko izradi lažni novac, preinači pravi novac ili takav novac pribavi s ciljem da ga
stavi u optjecaj kao pravi ili ga stavi u optjecaj kao pravi,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko lažni novac koji je primio u uvjerenju da je pravi, saznavši da je lažan, stavi u
optjecaj,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Lažni novac će se oduzeti.
Krivotvorenje vrijednosnih papira
Članak 275.
(1) Tko izradi lažni vrijednosni papir koji se izdaje na temelju propisa, preinači pravi
vrijednosni papir ili pribavi takav lažni vrijednosni papir ili ga stavi u optjecaj kao
pravi,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko lažni vrijednosni papir koji je primio u uvjerenju da je pravi, saznavši da je
lažan, stavi u optjecaj,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Lažni vrijednosni papir će se oduzeti.
Krivotvorenje znakova za vrijednost
Članak 276.
(1) Tko izradi lažne biljege, poštanske marke ili druge znakove za vrijednost izdane na
temelju propisa ili ih preinači, pribavi ili dade drugome na uporabu s ciljem da ih
uporabi kao prave,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko uklanjanjem žiga sa znaka za vrijednost ili na drugi način djeluje na već
uporabljeni znak za vrijednost da bi mu dao izgled neuporabljenog znaka ili tko već
uporabljeni znak za vrijednost ponovno uporabi ili ga proda kao da nije uporabljen,
kaznit će se kaznom zatvora do šest mjeseci.
(3) Lažni znakovi za vrijednost će se oduzeti.
Krivotvorenje znakova za obilježavanje robe, mjera i utega12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 99/132Članak 277.
(1) Tko s ciljem da ih uporabi kao prave izradi lažne znakove za obilježavanje robe, kao
pečate, žigove ili marke kojima se žigoše zlato, srebro, stoka, drvo ili kakva druga roba
ili takve prave znakove preinači, ili tko lažne znakove uporabi kao prave,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko krivotvori mjere ili utege,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Lažni znakovi, mjere i utezi te sredstva za njihovu izradbu će se oduzeti.
Krivotvorenje isprave
Članak 278.
(1) Tko izradi lažnu ispravu ili preinači pravu s ciljem da se takva isprava uporabi kao
prava ili tko takvu ispravu nabavi radi uporabe ili je uporabi kao pravu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko obmane drugoga o sadržaju
kakve isprave i ovaj stavi svoj potpis na tu ispravu, držeći da se potpisuje pod kakvu
drugu ispravu ili pod kakav drugi sadržaj.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini glede javne isprave,
oporuke, mjenice, čeka, platne kartice ili javne ili službene knjige koja se mora voditi
na temelju zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Krivotvorenje službene ili poslovne isprave
Članak 279.
(1) Službena ili odgovorna osoba koja u službenu ili poslovnu ispravu, knjigu ili spis
unese neistinite podatke, ili ne unese kakav važan podatak, ili svojim potpisom,
odnosno službenim pečatom ovjeri takvu ispravu, knjigu ili spis s neistinitim sadržajem
ili koja svojim potpisom, odnosno službenim pečatom omogući izradbu isprave, knjige
ili spisa s neistinitim sadržajem,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se i tko neistinitu službenu ili poslovnu
ispravu, knjigu ili spis uporabi u službi ili poslovanju kao da su istiniti.
Zlouporaba osobne isprave
Članak 280.
Tko osobnu ispravu, izdanu na ime druge osobe, prijevarno koristi u pravnom prometu
ili radi prijevare u pravnom prometu prepušta drugoj osobi osobnu ispravu koja na ime
te osobe nije izdana,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 100/132Ovjeravanje neistinitog sadržaja
Članak 281.
(1) Tko dovođenjem u zabludu nadležnog tijela učini da ovo u javnoj ispravi, zapisniku
ili knjizi ovjeri štogod neistinito što ima služiti kao dokaz u pravnom prometu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko takvu ispravu, zapisnik ili knjigu
uporabi, iako zna da su neistinite.
Izdavanje i uporaba neistinite liječničke ili veterinarske svjedodžbe
Članak 282.
Tko u liječničku ili veterinarsku svjedodžbu unese neistinite podatke ili tko uporabi
takvu svjedodžbu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Izrada, nabavljanje, posjedovanje, prodaja ili davanje na uporabu sredstava za
krivotvorenje
Članak 283.
(1) Tko izrađuje, nabavlja, posjeduje, prodaje ili daje na uporabu sredstva za izradu
lažnog novca, lažnih vrijednosnih papira, lažnih znakova za vrijednost izdanih na
temelju propisa, lažnih znakova za obilježavanje robe, lažnih mjera i utega i
krivotvorenih isprava,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Sredstva iz stavka 1. ovoga članka će se oduzeti.
GLAVA DVADESET SEDMA (XXVII.)
KAZNENA DJELA PROTIV INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA
Povreda osobnih prava autora ili umjetnika izvođača
Članak 284.
(1) Tko protivno propisima kojima se uređuje autorsko i srodna prava pod krivim
imenom, svojim imenom ili imenom drugoga označi tuđe autorsko djelo ili protivno
autorovoj zabrani označi djelo autorovim imenom te ga objavi ili se koristi njime ili
dopusti da se to učini,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima kojima se
uređuje autorsko i srodna prava pod krivim imenom, svojim imenom ili imenom
drugoga označi tuđu izvedbu umjetnika izvođača ili je protivno zabrani umjetnika
izvođača označi imenom umjetnika izvođača te je objavi ili se koristi njome ili dopusti
da se to učini.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima kojima se
uređuje autorsko i srodna prava unese dijelove tuđeg autorskog djela ili tuđe izvedbe12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 101/132umjetnika izvođača u svoje autorsko djelo ili u svoju izvedbu s ciljem pribavljanja
koristi ili nanošenja štete.
(4) Kazneno djelo iz stavka 1. do 3. ovoga članka progoni se po prijedlogu oštećenika
ili druge zainteresirane osobe.
Nedozvoljena uporaba autorskog djela ili izvedbe umjetnika izvođača
Članak 285.
(1) Tko protivno propisima kojima se uređuju autorsko i srodna prava reproducira,
preradi, distribuira, skladišti ili poduzima druge radnje radi distribucije ili priopći
javnosti na bilo koji način tuđe autorsko djelo ili dopusti da se to učini i na taj način
pribavi imovinsku korist ili prouzroči štetu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima kojima se
uređuje autorsko i srodna prava fiksira tuđu nefiksiranu izvedbu umjetnika izvođača,
reproducira, preradi, distribuira, skladišti ili poduzima druge radnje radi distribucije
tuđe fiksirane izvedbe umjetnika izvođača ili priopći javnosti na bilo koji način tuđu
fiksiranu ili nefiksiranu izvedbu umjetnika izvođača ili dopusti da se to učini i na taj
način pribavi znatnu imovinsku korist ili prouzroči znatnu štetu.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima kojima se
uređuju autorsko i srodna prava osujećuje tehničke mjere za zaštitu prava autora i
umjetnika izvođača ili ukloni ili preinači podatke o upravljanju tim pravima i na taj
način pribavi znatnu imovinsku korist ili prouzroči znatnu štetu.
(4) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(5) Predmeti koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela iz
stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka će se oduzeti, a predmeti koji su nastali počinjenjem
tih kaznenih djela će se uništiti osim ako onaj čije je pravo povrijeđeno zatraži njihovu
predaju uz naknadu koja ne može biti viša od troškova njihove proizvodnje. Naknada je
prihod državnog proračuna i koristit će se za suzbijanje kaznenih djela protiv
intelektualnog vlasništva.
Povreda drugih autorskom srodnih prava
Članak 286.
(1) Tko protivno propisima kojima se uređuju autorsko i srodna prava reproducira,
distribuira, skladišti ili poduzima druge radnje radi distribucije, ili stavi na raspolaganje
javnosti tuđi fonogram ili dopusti da se to učini i na taj način pribavi znatnu imovinsku
korist ili prouzroči znatnu štetu,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima kojima se
uređuju autorsko i srodna prava reproducira, distribuira, skladišti ili poduzima druge
radnje radi distribucije, ili javno prikaže ili stavi na raspolaganje javnosti tuđi
videogram ili dopusti da se to učini i na taj način pribavi znatnu imovinsku korist ili
prouzroči znatnu štetu.
(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima kojima se
uređuju autorsko i srodna prava reemitira tuđe emitiranje, ili javno priopći tuđe
emitiranje uz plaćanje ulaznica ili stavi na raspolaganje javnosti tuđe emitiranje ili12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 102/132dopusti da se to učini i na taj način pribavi znatnu imovinsku korist ili prouzroči znatnu
štetu.
(4) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno propisima kojima se
uređuju autorsko i srodna prava osujećuje tehničke mjere za zaštitu srodnih prava
proizvođača fonograma, videograma ili organizacija za radiodifuziju ili ukloni ili
preinači podatke o upravljanju tim pravima ili dopusti da se to učini i na taj način
pribavi znatnu imovinsku korist ili prouzroči znatnu štetu.
(5) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. do 4. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(6) Predmeti koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela iz
stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka će se oduzeti, a predmeti koji su nastali počinjenjem
tih kaznenih djela će se uništiti osim ako onaj čije je pravo povrijeđeno zatraži njihovu
predaju uz naknadu koja ne može biti viša od troškova njihove proizvodnje. Naknada je
prihod državnog proračuna i koristit će se za suzbijanje kaznenih djela protiv
intelektualnog vlasništva.
Povreda prava na izum
Članak 287.
(1) Tko neovlašteno podnese prijavu za registraciju patenta ili u njoj protivno propisima
o zaštiti patenta ne navede ili lažno navede izumitelja ili neovlašteno učini dostupnim
javnosti izum prije nego što je on zakonito objavljen javnosti,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko protivno propisima o zaštiti patenta izrađuje, nudi na prodaju, prodaje, rabi,
izvozi, uvozi, ili skladišti u te svrhe proizvod izrađen prema izumu koji je zaštićen
patentom ili svjedodžbom o dodatnoj zaštiti ili primjenjuje ili nudi primjenu postupka
koji je predmet zaštićenog izuma ili nudi na prodaju, prodaje, rabi, izvozi, uvozi ili
skladišti u te svrhe proizvod koji je izravno dobiven postupkom koji je predmet izuma i
na taj način pribavi znatnu imovinsku korist ili prouzroči znatnu štetu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(4) Predmeti koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela iz
stavka 2. i 3. ovoga članka će se oduzeti, a predmeti koji su nastali počinjenjem
kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka će se oduzeti i uništiti.
(5) Kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka progoni se po prijedlogu oštećenika ili
druge zainteresirane osobe.
Povreda žiga
Članak 288.
(1) Tko protivno propisima o zaštiti žiga u trgovačkom prometu rabi znak koji je
istovjetan sa zaštićenim žigom u odnosu na proizvode ili usluge koje su istovjetne s
onima za koje je žig registriran ili znak koji je istovjetan ili sličan zaštićenom žigu u
odnosu na proizvode ili usluge koji su istovjetni ili slični s onima za koje je žig
registriran, ističući znak na proizvodima ili njihovim pakiranjima, nudeći ili stavljajući
na tržište ili skladišteći u te svrhe proizvod pod tim znakom ili nudeći ili pružajući
usluge pod tim znakom ili uvozeći ili izvozeći proizvode obilježene tim znakom ili
rabeći znak na poslovnim proizvodima i u reklamiranju, čime javnost može biti12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 103/132dovedena u zabludu o podrijetlu proizvoda i usluga, i na taj način pribavi znatnu
imovinsku korist ili prouzroči znatnu štetu.
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
(3) Predmeti koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela iz
stavka 1. ovoga članka će se oduzeti, a predmeti koji su nastali počinjenjem kaznenog
djela iz stavka 1. ovoga članka će se oduzeti i uništiti, osim ako sud odluči da će se
uporabljeni znak učiniti neraspoznatljivim, a predmete koji su nastali počinjenjem djela
uporabiti u humanitarne svrhe.
Povreda registrirane oznake podrijetla
Članak 289.
(1) Tko protivno propisima rabi oznaku izvornosti, oznaku zemljopisnog podrijetla
proizvoda i usluga ili oznaku tradicionalnog ugleda poljoprivrednih i prehrambenih
proizvoda i na taj način pribavi znatnu imovinsku korist ili prouzroči znatnu štetu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Predmeti koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog djela iz
stavka 1. ovoga članka će se oduzeti, a predmeti koji su nastali počinjenjem kaznenog
djela iz stavka 1. ovoga članka će se oduzeti i uništiti, osim ako sud odluči da će se
uporabljena oznaka učiniti neraspoznatljivom, a predmeti koji su nastali počinjenjem
djela uporabiti u humanitarne svrhe.
Javna objava presude
Članak 290.
Na zahtjev oštećenika kad ovaj za to ima opravdan interes presuda za kaznena djela iz
ove glave će se javno objaviti o trošku počinitelja. Način objavljivanja odredit će se
presudom.
GLAVA DVADESET OSMA (XXVIII.)
KAZNENA DJELA PROTIV SLUŽBENE DUŽNOSTI
Zlouporaba položaja i ovlasti
Članak 291.
(1) Službena ili odgovorna osoba koja iskoristi svoj položaj ili ovlast, prekorači granice
svoje ovlasti ili ne obavi dužnost pa time sebi ili drugoj osobi pribavi korist ili drugome
prouzroči štetu,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka pribavljena znatna imovinska
korist ili je prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Nezakonito pogodovanje
Članak 292.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 104/132(1) Službena ili odgovorna osoba koja na temelju sporazuma pogoduje jednom od
gospodarskih subjekata prilagođavanjem uvjeta javne nabave ili sklopi ugovor s
ponuditeljem čija je ponuda u suprotnosti s uvjetima iz dokumentacije za nadmetanje,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se službena ili odgovorna osoba koja
iskoristi položaj ili ovlast pogodovanjem u davanju, preuzimanju ili ugovaranju poslova
za svoju djelatnost ili djelatnost osoba s kojima je interesno povezana.
Primanje mita
Članak 293.
(1) Službena ili odgovorna osoba koja zahtijeva ili primi mito, ili koja prihvati ponudu
ili obećanje mita za sebe ili drugoga da unutar ili izvan granica svoje ovlasti obavi
službenu ili drugu radnju koja se ne bi smjela obaviti, ili da ne obavi službenu ili drugu
radnju koja bi se morala obaviti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Službena ili odgovorna osoba koja zahtijeva ili primi mito, ili koja prihvati ponudu
ili obećanje mita za sebe ili za drugoga da unutar ili izvan granica svoje ovlasti obavi
službenu ili drugu radnju koja bi se morala obaviti, ili da ne obavi službenu ili drugu
radnju koja se ne bi smjela obaviti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Službena ili odgovorna osoba koja nakon obavljanja, odnosno neobavljanja službene
ili druge radnje navedene u stavku 1. i 2. ovoga članka, a u vezi s njom, zahtijeva ili
primi mito,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Davanje mita
Članak 294.
(1) Tko službenoj ili odgovornoj osobi, ponudi, dade ili obeća mito da unutar ili izvan
granica svoje ovlasti obavi službenu ili drugu radnju koju ne bi smjela obaviti ili da ne
obavi službenu ili drugu radnju koju bi morala obaviti, ili tko posreduje pri takvom
podmićivanju službene ili odgovorne osobe,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Tko službenoj ili odgovornoj osobi ponudi, dade ili obeća mito da unutar ili izvan
granica svoje ovlasti obavi službenu ili drugu radnju koju bi morala obaviti, ili da ne
obavi službenu ili drugu radnju koju ne bi smjela obaviti, ili tko posreduje pri takvom
podmićivanju službene ili odgovorne osobe,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji je dao mito na zahtjev
službene ili odgovorne osobe i prijavio djelo prije njegova otkrivanja ili prije saznanja
da je djelo otkriveno, može se osloboditi kazne.
Trgovanje utjecajem
Članak 295.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 105/132(1) Tko iskorištavanjem svoga službenog ili društvenog položaja ili utjecaja posreduje
da se obavi službena ili druga radnja koja se ne bi smjela obaviti ili da se ne obavi
službena ili druga radnja koja bi se morala obaviti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko zahtijeva ili primi mito, ili prihvati ponudu ili obećanje mita za sebe ili drugoga
da iskorištavanjem svoga službenog ili društvenog položaja ili utjecaja posreduje da se
obavi službena ili druga radnja koja se ne bi smjela obaviti, ili da se ne obavi službena
ili druga radnja koja bi se morala obaviti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Tko zahtijeva ili primi mito, ili tko primi ponudu ili obećanje mita za sebe ili
drugoga da iskorištavanjem svoga službenog ili društvenog položaja ili utjecaja
posreduje da se obavi službena ili druga radnja koja bi se morala obaviti, ili da se ne
obavi službena ili druga radnja koja se ne bi smjela obaviti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Davanje mita za trgovanje utjecajem
Članak 296.
(1) Tko drugome ponudi, obeća ili dade mito, namijenjeno toj ili drugoj osobi, da
iskorištavanjem svoga službenog ili društvenog položaja ili utjecaja posreduje da se
obavi službena ili druga radnja koja se ne bi smjela obaviti ili da se ne obavi službena ili
druga radnja koja bi se morala obaviti,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Tko drugome ponudi, obeća ili dade mito, namijenjeno toj ili drugoj osobi, da
iskorištavanjem svoga službenog ili društvenog položaja ili utjecaja posreduje da se
obavi službena ili druga radnja koja bi se morala obaviti, ili da se ne obavi službena ili
druga radnja koja se ne bi smjela obaviti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji je dao mito na zahtjev
osobe iz članka 295. ovoga Zakona i prijavio djelo prije njegova otkrivanja ili prije
saznanja da je djelo otkriveno, može se osloboditi kazne.
Iznuđivanje iskaza
Članak 297.
(1) Službena osoba koja pri ovlaštenom saslušanju uporabi silu, prijetnju ili drugo
nedozvoljeno sredstvo ili način s ciljem da drugi dade ili se suzdrži od davanja iskaza ili
druge izjave,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako su počinjenjem kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka prouzročene osobito
teške posljedice za osumnjičenika, okrivljenika ili optuženika u kaznenom postupku,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Protuzakonita pretraga12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 106/132Članak 298.
Službena osoba koja u obavljanju službe ili javne ovlasti protuzakonito obavi pretragu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Protuzakonito oslobođenje osobe kojoj je oduzeta sloboda
Članak 299.
Službena osoba koja protuzakonito oslobodi osobu kojoj je oduzeta sloboda ili joj
pomogne u bijegu,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Odavanje službene tajne
Članak 300.
(1) Tko neovlašteno drugome priopći, preda ili na drugi način učini pristupačnim
neklasificirane podatke koji su službena tajna,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Nema kaznenog djela ako je djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno u pretežito
javnom interesu.
GLAVA DVADESET DEVETA (XXIX.)
KAZNENA DJELA PROTIV PRAVOSUĐA
Neprijavljivanje pripremanja kaznenog djela
Članak 301.
(1) Tko zna da se priprema počinjenje kaznenog djela za koje je propisana kazna
zatvora pet godina ili teža kazna i to ne prijavi u vrijeme kad je još bilo moguće
spriječiti njegovo počinjenje, a djelo bude pokušano ili počinjeno,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko počini kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka glede kaznenog djela za koje je
propisana kazna dugotrajnog zatvora,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka kad njegova obilježja ostvari osoba
koja je u braku ili koja živi u izvanbračnoj ili istospolnoj zajednici s osobom koja
priprema neprijavljeno kazneno djelo ili je toj osobi rođak po krvi u ravnoj lozi, brat ili
sestra, posvojitelj ili posvojenik, osim ako se priprema kazneno djelo na štetu djeteta.
(4) Za kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka može se blaže kazniti počinitelj koji je s
osobom koja priprema počinjenje kaznenog djela u nekom od odnosa iz stavka 3. ovoga
članka.
Neprijavljivanje počinjenog kaznenog djela
Članak 302.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 107/132(1) Tko zna da je počinjeno kazneno djelo za koje je propisana kazna zatvora deset
godina ili teža kazna pa to ne prijavi iako zna da bi takvom prijavom bilo omogućeno ili
znatno olakšano otkrivanje djela ili počinitelja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se službena ili odgovorna osoba koja ne
prijavi počinjenje kaznenog djela za koje je saznala obavljajući svoju dužnost, a radi se
o kaznenom djelu za koje pokretanje kaznenog postupka nije prepušteno privatnoj tužbi
ili progonu po prijedlogu.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 2. ovoga članka neće se kazniti kaznom strožom
od one koja je propisana za kazneno djelo koje nije prijavio.
(4) Nema kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka kad njegova zakonska obilježja
ostvari osoba koja je u braku ili koja živi u izvanbračnoj ili istospolnoj zajednici s
osobom koja je počinila neprijavljeno kazneno djelo ili je toj osobi rođak po krvi u
ravnoj lozi, brat ili sestra, posvojitelj ili posvojenik, odvjetnik, javni bilježnik, doktor
medicine, doktor dentalne medicine ili drugi zdravstveni radnik, psiholog, osoba kojoj
je povjeren odgojno­obrazovni rad u odgovarajućoj ustanovi, djelatnik skrbništva,
vjerski ispovjednik, osim ako je djelo počinjeno prema djetetu.
Pomoć počinitelju nakon počinjenja kaznenog djela
Članak 303.
(1) Tko krije ili zbrinjava počinitelja kaznenog djela za koje je propisana kazna zatvora
od pet godina ili teža kazna ili mu prikrivanjem sredstava kojima je kazneno djelo
počinjeno, tragova kaznenog djela ili predmeta nastalih ili pribavljenih kaznenim
djelom ili na drugi način pomaže da ne bude otkriven ili uhićen,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko krije osobu koja je osuđena na
kaznu zatvora ili na drugi način onemogućuje izvršenje te kazne.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini u korist počinitelja kaznenog
djela iz članka 88. do članka 91. ili članka 97. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(4) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 2. ovoga članka neće se kazniti kaznom strožom
od one koja je propisana za kazneno djelo koje je počinila osoba kojoj je počinitelj
pružio pomoć.
(5) Nema kaznenog djela iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka kad njegova zakonska
obilježja ostvari osoba koja je u braku ili koja živi u izvanbračnoj ili istospolnoj
zajednici s osobom kojoj je pružila pomoć ili je toj osobi rođak po krvi u ravnoj lozi,
brat ili sestra, posvojitelj ili posvojenik.
Lažno prijavljivanje kaznenog djela
Članak 304.
(1) Tko prijavi neku osobu ili podmetne tragove koji upućuju na to da je počinila
kazneno djelo, iako zna da to nije istina, a ne radi se o kaznenom djelu koje se progoni
po privatnoj tužbi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 108/132(2) Tko lažnom prijavom, podmetanjem tragova ili na drugi način izazove pokretanje
kaznenog postupka protiv osobe za koju zna da nije počinitelj kaznenog djela, a ne radi
se o kaznenom djelu koje se progoni po privatnoj tužbi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko prijavi da je počinjeno kazneno djelo iako zna da to nije istina, a ne radi se o
kaznenom djelu koje se progoni po privatnoj tužbi, ili tko sebe prijavi da je počinio
takvo djelo iako zna da to nije istina,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Davanje lažnog iskaza
Članak 305.
(1) Svjedok, vještak, prevoditelj ili tumač koji u prethodnom kaznenom postupku, u
postupku pred sudom, međunarodnim sudom čiju sudbenost Republika Hrvatska
prihvaća, arbitražom, u prekršajnom postupku, upravnom postupku, postupku pred
javnim bilježnikom ili stegovnom postupku dade lažni iskaz, nalaz ili mišljenje ili nešto
lažno prevede,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se stranka u postupku, osim
okrivljenika, koja dade lažni iskaz ako se na tom iskazu temelji konačna odluka u tom
postupku.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. i 2. ovoga članka prouzročena osuda nedužnog
okrivljenika ili druge osobito teške posljedice za okrivljenika,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Ako počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka dobrovoljno opozove svoj
iskaz prije donošenja konačne odluke, može se osloboditi kazne.
Sprječavanje dokazivanja
Članak 306.
(1) Tko s ciljem da navede na davanje lažnog iskaza ili da spriječi ili oteža dokazivanje
prema pretpostavljenom svjedoku, svjedoku ili vještaku u prethodnom kaznenom
postupku, postupku pred sudom, međunarodnim sudom čiju sudbenost Republika
Hrvatska prihvaća, arbitražom, u prekršajnom postupku, upravnom postupku, postupku
pred javnim bilježnikom ili stegovnom postupku uporabi silu, prijetnju ili kakav drugi
oblik prisile ili im obeća, nudi ili dade dar ili kakvu drugu korist,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Tko s ciljem da spriječi ili znatno oteža dokazivanje u postupku pred sudom,
međunarodnim sudom čiju sudbenost Republika Hrvatska prihvaća, arbitražom, u
prekršajnom postupku, upravnom postupku, postupku pred javnim bilježnikom ili
stegovnom postupku sakrije, ošteti ili uništi predmet ili ispravu koji služe dokazivanju,
krivotvori dokaz, ili tko podnese takav dokaz znajući da je riječ o krivotvorini,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko s ciljem da spriječi ili znatno oteža dokazivanje u postupku pred sudom ili u
upravnom postupku ukloni, uništi, pomakne ili premjesti granični kamen, zemljomjerski12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 109/132znak, ili uopće znak o vlasništvu ili nekom drugom stvarnom pravu ili uporabi vode, ili
tko s istim ciljem takav znak lažno postavi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Povreda tajnosti postupka
Članak 307.
(1) Tko neovlašteno otkrije ono što je saznao u prethodnom kaznenom postupku,
postupku pred sudom, prekršajnom postupku, upravnom postupku, postupku pred
javnim bilježnikom ili stegovnom postupku, a što se na temelju zakona ili odluke
utemeljene na zakonu smatra tajnom,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko bez dozvole suda objavi tijek
postupka koji je po zakonu tajan ili je odlukom suda proglašen tajnim, ili tko bez
dozvole suda objavi tijek kaznenog postupka prema djetetu, kaznenog postupka za
kazneno djelo počinjeno na štetu djeteta ili postupka u kojem se odlučuje o zaštiti prava
i interesa djeteta ili objavi odluku u tom postupku.
Otkrivanje identiteta ugrožene osobe ili zaštićenog svjedoka
Članak 308.
Tko neovlašteno drugome priopći, preda ili objavi podatke o identitetu ugrožene osobe
ili osobe koja je ili će biti ispitana kao zaštićeni svjedok, ili za koju je na temelju
posebnog zakona pokrenut postupak za uključenje u program zaštite ili je ta osoba
uključena u program zaštite, ili tko poduzme drugu radnju s ciljem otkrivanja podataka
o identitetu te osobe ili s ciljem njezinog pronalaska,
kaznit će se kaznom zatvora šest mjeseci do pet godina.
Pobuna osoba kojima je oduzeta sloboda
Članak 309.
(1) Tko u ustanovi u kojoj se nalazi na temelju zakonite odluke kojom mu je oduzeta
sloboda sudjeluje u okupljanju osoba kojima je oduzeta sloboda s ciljem da se nasilno
oslobode, ili da zajednički napadnu službene osobe u toj ustanovi, ili da ih prisile da
učine ili ne učine nešto protivno njihovoj dužnosti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko uporabom sile ili prijetnjom da će izravno napasti na život ili tijelo neke osobe
pobjegne iz ustanove u kojoj se nalazi na temelju zakonite odluke kojom mu je oduzeta
sloboda,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka koji na poziv službene osobe
odustane od okupljanja, može se osloboditi kazne.
Omogućavanje bijega osobi kojoj je oduzeta sloboda
Članak 310.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 110/132Tko osobu kojoj je na temelju zakona oduzeta sloboda potiče na bijeg ili joj pomaže u
bijegu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Nepoštivanje sigurnosnih mjera
Članak 311.
(1) Tko krši obvezu koja mu je određena sigurnosnom mjerom,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(2) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka ako je kršenje obveze iz stavka 1.
dovelo do primjene članka 55. stavka 8. ili članka 58. stavka 5. ovoga Zakona.
Prisila prema pravosudnom dužnosniku
Članak 312.
Tko suca, državnog odvjetnika, javnog bilježnika ili drugog pravosudnog dužnosnika ili
službenika silom ili prijetnjom kakvim zlom spriječi poduzeti neku radnju ili donijeti
neku odluku u okviru njegovih ovlasti ili prisili na poduzimanje neke radnje ili
donošenje neke odluke u okviru ili izvan njegove ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Nadripisarstvo
Članak 313.
Tko se neovlašteno bavi pružanjem pravne pomoći uz naplatu,
kaznit će se kaznom zatvora do šest mjeseci.
GLAVA TRIDESETA (XXX.)
KAZNENA DJELA PROTIV JAVNOG REDA
Prisila prema službenoj osobi
Članak 314.
(1) Tko silom ili prijetnjom da će izravno uporabiti silu spriječi službenu osobu u
obavljanju službene radnje koja je u okviru njezinih ovlasti ili je prisili na obavljanje
službene radnje u okviru ili izvan njezinih ovlasti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka doveden u opasnost život ili tijelo
službene osobe ili joj je nanesena tjelesna ozljeda ili je uporabljeno oružje ili opasno
oruđe,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ili 2. ovoga članka počini prema osobi koja ovlašteno
pomaže službenoj osobi u obavljanju službene radnje,
kaznit će se kao da je djelo počinio prema službenoj osobi.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 111/132(4) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1., 2., i 3. ovoga članka koji je bio izazvan
protuzakonitim, bezobzirnim ili grubim postupanjem službene osobe ili osobe koja joj
ovlašteno pomaže, može se osloboditi kazne.
Napad na službenu osobu
Članak 315.
(1) Tko silom ili prijetnjom uporabe sile izvan slučajeva iz članka 312. i članka 314.
ovoga Zakona napadne vojnu osobu, policijskog službenika, ovlaštenu službenu osobu
Vojne policije, službenu osobu kojoj je povjereno čuvanje osoba kojima je na temelju
zakona oduzeta sloboda, kad obavljaju službenu dužnost,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko silom ili prijetnjom uporabe sile
pruža otpor službenoj osobi u obavljanju njezine službene radnje ili u provođenju
zakonite odluke ili mjere državnog tijela.
(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini prema osobi koja ovlašteno
pomaže službenoj osobi u obavljanju službene radnje,
kaznit će se kao da je djelo počinio prema službenoj osobi.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka doveden u opasnost život
ili tijelo službene osobe ili osobe koja joj pomaže u obavljanju službene radnje ili joj je
nanesena tjelesna ozljeda ili je uporabljeno oružje ili opasno oruđe,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(5) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka koji je bio izazvan
protuzakonitim, bezobzirnim ili grubim postupanjem službene osobe ili osobe koja joj
ovlašteno pomaže, može se osloboditi kazne.
Lažna uzbuna
Članak 316.
Tko lažno obavijesti policiju ili drugu javnu službu koja osigurava red ili pruža pomoć o
događaju koji iziskuje hitno djelovanje te službe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Skidanje i povreda službenog pečata i znaka
Članak 317.
(1) Tko skine ili povrijedi službeni pečat ili znak koji je ovlaštena službena osoba
stavila radi osiguranja predmeta, prostorije ili prostora, ili tko bez skidanja ili povrede
pečata ili znaka uđe u takav prostor ili prostoriju ili otvori osigurani predmet,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Oduzimanje ili uništenje službenog pečata ili službenog spisa
Članak 318.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 112/132(1) Tko protupravno oduzme, sakrije, uništi, ošteti ili na drugi način učini
neuporabljivim službeni pečat, knjigu, spis ili ispravu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako djelo iz stavka 1. ovoga članka počini službena osoba kojoj je službeni pečat,
knjiga, spis ili isprava povjerena ili bila dostupna u obavljanju njezine službene
dužnosti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Oštećenje i nedozvoljeni izvoz kulturnog dobra
Članak 319.
(1) Tko ošteti ili uništi kulturno dobro,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko bez odobrenja nadležnog tijela
trajno izveze ili iznese iz Republike Hrvatske kulturno dobro ili ga ne vrati u Republiku
Hrvatsku u roku određenom odobrenjem.
(3) Ako je zbog kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka nastupila znatna šteta ili
se radi o kulturnom dobru od nacionalnog značenja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Nedozvoljeno obavljanje istraživačkih radova i prisvajanje kulturnog dobra
Članak 320.
(1) Tko protivno zabrani ili bez odobrenja nadležnog tijela na kulturnom dobru obavi
konzervatorske, restauratorske, istraživačke ili druge radove, arheološka iskopavanja ili
istraživanja, pa zbog toga kulturno dobro bude uništeno, oštećeno ili izgubi svojstvo
kulturnog dobra,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno prema kulturnom dobru
od nacionalnog značenja ili je prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se tko prigodom arheoloških ili drugih
istraživanja prisvoji iskopan ili nađen predmet koji predstavlja kulturno dobro.
Uništavanje ili prikrivanje arhivskog gradiva
Članak 321.
Tko protivno propisima uništi, prikriva ili učini neuporabljivom arhivsko ili
registraturno gradivo, ili ga iznese iz Republike Hrvatske bez odobrenja nadležnog
državnog tijela,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 113/132kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Neovlašteno obavljanje službene radnje
Članak 322.
Tko neovlašteno izvrši kakvu radnju koju je ovlaštena izvršiti samo službena ili vojna
osoba,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine
Protupravna naplata
Članak 323.
(1) Tko od drugog silom ili ozbiljnom prijetnjom naplati tražbinu koju ovaj duguje
njemu ili drugoj osobi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je pri počinjenju kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj uporabio
silu ili prijetnju da će izravno napasti na život ili tijelo dužnika ili druge osobe,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je pri počinjenju kaznenog djela iz stavka 2. ovoga članka uporabljeno oružje
ili opasno oruđe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
Izazivanje nereda 
Članak 324.
(1) Tko sudjeluje u mnoštvu koje nasiljem prema drugim osobama ili stvarima ili
prijetnjom da će počiniti nasilje ugrožava javni red ili potiče mnoštvo na nasilje,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno iz mržnje, prema većem
broju osoba, uz uporabu oružja ili opasnog oruđa ili dovede u opasnost život ili tijelo
druge osobe ili je dovelo do znatne imovinske štete,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Sudionik iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji se udalji na zahtjev službene osobe prije
nego što je sam počinio nasilje neće se kazniti za kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga
članka.
Javno poticanje na nasilje i mržnju
Članak 325.
(1) Tko putem tiska, radija, televizije, računalnog sustava ili mreže, na javnom skupu ili
na drugi način javno potiče ili javnosti učini dostupnim letke, slike ili druge materijale
kojima se poziva na nasilje ili mržnju usmjerenu prema skupini ljudi ili pripadniku
skupine zbog njihove rasne, vjerske, nacionalne ili etničke pripadnosti, podrijetla, boje
kože, spola, spolnog opredjeljenja, rodnog identiteta, invaliditeta ili kakvih drugih
osobina,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 114/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko javno odobrava, poriče ili znatno
umanjuje kazneno djelo genocida, zločina agresije, zločina protiv čovječnosti ili ratnog
zločina, usmjereno prema skupini ljudi ili pripadniku skupine zbog njihove rasne,
vjerske, nacionalne ili etničke pripadnosti, podrijetla ili boje kože, na način koji je
prikladan potaknuti nasilje ili mržnju protiv takve skupine ili pripadnika te skupine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Protuzakonito ulaženje, kretanje i boravak u Republici Hrvatskoj
Članak 326.
(1) Tko jednoj ili više osoba koje nisu državljani Republike Hrvatske iz koristoljublja
omogući ili pomogne nedozvoljeno ući, kretati se ili boraviti u Republici Hrvatskoj,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je pri počinjenju kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka doveden u opasnost
život ili tijelo osobe koja nedozvoljeno ulazi, kreće se ili boravi u Republici Hrvatskoj
ili je s njom postupano na nečovječan ili ponižavajući način, ili je djelo počinila
službena osoba u obavljanju službene dužnosti,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
Dogovor za počinjenje kaznenog djela
Članak 327.
(1) Tko se s drugim dogovori da će počiniti kazneno djelo za koje se po zakonu može
izreći kazna zatvora u trajanju duljem od tri godine,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Počinitelj koji otkrije dogovor iz stavka 1. ovoga članka prije nego što je
dogovoreno kazneno djelo počinjeno može se osloboditi kazne.
Zločinačko udruženje
Članak 328.
(1) Tko organizira ili vodi zločinačko udruženje,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko sudjeluje u udruženju iz stavka 1. ovoga članka, a da nije još počinio ni jedno
kazneno djelo za to udruženje, ili poduzme neku radnju koja nije kazneno djelo, ali za
koju zna da doprinosi ostvarenju cilja zločinačkog udruženja, ili financijski ili na drugi
način podupire zločinačko udruženje,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka koji pravodobnim
otkrivanjem zločinačkog udruženja spriječi počinjenje kaznenih djela navedenih u
stavku 4. ovoga članka ili pripadnik zločinačkog udruženja koji ga otkrije prije nego što12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 115/132u njegovom sastavu ili za njega počini kazneno djelo navedeno u stavku 4. ovoga
članka može se osloboditi kazne.
(4) Zločinačko udruženje čine najmanje tri osobe koje su se udružile sa zajedničkim
ciljem počinjenja jednog ili više kaznenih djela, za koja se može izreći kazna zatvora u
trajanju duljem od tri godine, a koje ne uključuje udruženje koje čine osobe slučajno
povezane za neposredno počinjenje jednog kaznenog djela.
Počinjenje kaznenog djela u sastavu zločinačkog udruženja
Članak 329.
(1) Tko znajući za cilj zločinačkog udruženja ili njegove kriminalne aktivnosti počini
kazneno djelo u sastavu takvog udruženja ili potakne drugoga na počinjenje kaznenog
djela u sastavu takvog udruženja kaznit će se:
1. za kazneno djelo za koje je propisana gornja granica kazne tri godine kaznom zatvora
od šest mjeseci do pet godina,
2. za kazneno djelo za koje je propisana gornja granica kazne pet godina kaznom
zatvora od jedne do deset godina,
3. za kazneno djelo za koje je propisana gornja granica kazne osam godina kaznom
zatvora od tri do dvanaest godina,
4. za kazneno djelo za koje je propisana gornja granica kazne deset ili dvanaest godina
kaznom zatvora od tri do petnaest godina,
5. za kazneno djelo za koje je propisana gornja granica kazne petnaest godina kaznom
zatvora od pet do dvadeset godina,
6. za kazneno djelo za koje je propisana gornja granica kazne dvadeset godina kaznom
zatvora od najmanje deset godina ili dugotrajnim zatvorom.
(2) Tko znajući za cilj zločinačkog udruženja ili njegove kriminalne aktivnosti pomogne
drugome u počinjenju kaznenog djela u sastavu takvog udruženja kaznit će se kaznom
propisanom u stavku 1. ovoga članka, a može se i blaže kazniti.
(3) Ako počinitelj iz stavka 1. ili 2. ovoga članka bitno pridonese otkrivanju
zločinačkog udruženja može se blaže kazniti.
Izrada i nabavljanje oružja i sredstava namijenjenih počinjenju kaznenog djela
Članak 330.
(1) Tko oružje, eksplozivne tvari ili sredstva potrebna za njihovu izradu, kao i otrove za
koje zna da su namijenjeni počinjenju kaznenog djela, izrađuje, nabavlja ili drugome
omogućuje da do njih dođe,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko izradi ili drugome ustupi lažni ključ, otpirač, elektronički uređaj ili neko drugo
sredstvo ili napravu za provaljivanje, iako zna da je namijenjeno počinjenju kaznenog
djela,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(3) Sredstva iz stavka 1. i 2. ovoga članka će se oduzeti.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 116/132Nedozvoljeno posjedovanje, izrada i nabavljanje oružja i eksplozivnih tvari
Članak 331.
(1) Tko neovlašteno izrađuje, nabavlja, posjeduje, prodaje ili na drugi način sebi ili
drugome pribavlja u posjed vatreno oružje, streljivo, eksplozivne tvari ili njihove
sastavne ili rezervne dijelove čije je nabavljanje, prodaja ili posjedovanje građanima
zabranjeno ili je dozvoljeno samo uz prethodno odobrenje,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko neovlašteno posjeduje, nabavi, izradi, proda ili razmjeni, uveze ili izveze veće
količine vatrenog oružja, streljiva, eksplozivnih tvari ili njihovih sastavnih ili rezervnih
dijelova,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će se tko izrađuje ili usavršava, proizvodi,
nabavlja, skladišti, nudi na prodaju, prodaje ili kupuje, posreduje u kupnji ili prodaji,
posjeduje, prenosi ili prevozi kemijsko ili biološko oružje ili drugo sredstvo borbe koje
je zabranjeno međunarodnim pravom.
(4) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko prodaje ili izvozi oružje u zemlju
u kojoj se djeca koriste kao plaćenici.
(5) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko neovlašteno posjeduje, nabavi,
izradi, proda ili razmijeni sredstva potrebna za izradu vatrenog oružja, streljiva ili
eksplozivnih tvari.
(6) Vatreno oružje, streljivo, eksplozivne tvari te njihovi sastavni ili rezervni dijelovi će
se oduzeti.
Povreda mira pokojnika
Članak 332.
(1) Tko neovlašteno iskopa, prekopa, razruši, ošteti ili na drugi način grubo oskvrne
grob, mjesto ukopa ili spomen na umrle,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Tko neovlašteno iskopa, odnese, ošteti, uništi, sakrije ili premjesti tijelo, fetus, dio
tijela ili pepeo umrle osobe, ili tko oskvrne tijelo,
kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.
(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 2. ovoga članka počinitelj će se kazniti.
GLAVA TRIDESET PRVA (XXXI.)
KAZNENA DJELA PROTIV BIRAČKOG PRAVA
Povreda slobode odlučivanja birača
Članak 333.
Tko silom, ozbiljnom prijetnjom, podmićivanjem ili na drugi protuzakonit način utječe
na birača da na izborima glasuje na određeni način ili da ne glasuje,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 117/132Uskrata biračkog prava
Članak 334.
Tko u obavljanju povjerene mu dužnosti u vezi s izborima drugoga protuzakonito ne
uvede u popis birača, ili ga izbriše iz tog popisa, ili mu na drugi način uskrati biračko
pravo,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Zlouporaba biračkog prava
Članak 335.
(1) Birač koji na istim izborima glasuje nakon što je već glasovao ili glasuje umjesto
drugoga pod njegovim imenom,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko omogući drugome da ponovo
glasuje.
Povreda tajnosti glasovanja
Članak 336.
Tko na izborima povrijedi tajnost glasovanja ili bez pristanka birača objavi kako je on
glasovao,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Uništenje i krivotvorenje izbornih isprava
Članak 337.
(1) Tko uništi, prikrije, ošteti ili neovlašteno odnese kakvu ispravu o izborima ili kakav
predmet koji služi za izbore,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko uvede u popis birača nepostojeću
osobu, umrlu osobu ili osobu koja nema biračko pravo.
Izborna prijevara
Članak 338.
Tko dodavanjem, oduzimanjem, brisanjem glasova ili na drugi način krivotvori rezultat
izbora,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Podmićivanje zastupnika
Članak 339.
(1) Tko kao zastupnik u Hrvatskom saboru, Europskom parlamentu ili kao vijećnik u
predstavničkom tijelu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave zahtijeva ili12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 118/132primi mito ili prihvati ponudu ili obećanje mita kako bi u predstavničkom tijelu
glasovao na određen način,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko zastupniku u Hrvatskom saboru,
Europskom parlamentu ili vijećniku u predstavničkom tijelu jedinice lokalne i područne
(regionalne) samouprave ponudi, obeća ili dade mito kako bi u predstavničkom tijelu
glasovao na određen način.
GLAVA TRIDESET DRUGA (XXXII.)
KAZNENA DJELA PROTIV REPUBLIKE HRVATSKE
Veleizdaja
Članak 340.
Tko uporabom sile ili prijetnjom uporabe sile ili na drugi protupravan način ugrozi
teritorijalnu cjelovitost ili ustavno ustrojstvo Republike Hrvatske,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje pet godina.
Priznavanje okupacije i kapitulacije
Članak 341.
Tko potpiše ili prizna kapitulaciju ili tko prihvati ili prizna okupaciju Republike
Hrvatske ili dijela njezinog državnog područja,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje pet godina.
Sprječavanje borbe protiv neprijatelja
Članak 342.
(1) Građanin Republike Hrvatske koji za vrijeme rata ili oružanog sukoba u kojem
sudjeluje i Republika Hrvatska sprječava građane Republike Hrvatske ili njezinih
saveznika da se bore protiv neprijatelja,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Građanin Republike Hrvatske u smislu ove glave je i stranac s prebivalištem u
Republici Hrvatskoj.
Služba u neprijateljskoj vojsci
Članak 343.
(1) Građanin Republike Hrvatske koji za vrijeme rata ili oružanog sukoba u kojem
sudjeluje Republika Hrvatska služi u neprijateljskoj vojsci ili se nalazi u drugim
oružanim skupinama koje neprijateljski borbeno djeluju protiv Republike Hrvatske ili
njezinih saveznika,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko građane Republike Hrvatske
nagovara, prikuplja, odvodi, ili ih na drugi način vrbuje za službu u neprijateljskoj
vojsci, ili oružanim skupinama koje neprijateljski borbeno djeluju protiv Republike12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 119/132Hrvatske ili njezinih saveznika ili za sudjelovanje u ratu ili oružanom sukobu protiv
Republike Hrvatske ili njezinih saveznika.
Pomaganje neprijatelju
Članak 344.
Građanin Republike Hrvatske koji za vrijeme rata ili oružanog sukoba u kojem
sudjeluje Republika Hrvatska pomaže neprijatelju u provedbi prisilnih mjera prema
građanima ili koji politički ili gospodarski surađuje s neprijateljem,
kaznit će se kaznom zatvora od jedan do deset godina.
Podrivanje vojne i obrambene moći države
Članak 345.
Tko uništi, učini neuporabljivim ili omogući da prijeđu u neprijateljske ruke obrambena
postrojenja, objekti, položaji, naoružanje ili druga vojna i obrambena sredstva ili preda
trupe neprijatelju ili na drugi način omete ili dovede u opasnost vojne i obrambene
mjere i moć hrvatske države,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
Prisila prema najvišim državnim dužnosnicima Republike Hrvatske
Članak 346.
(1) Tko izvan slučajeva iz članka 97. ovoga Zakona silom ili prijetnjom da će izravno
uporabiti silu spriječi predsjednika Republike Hrvatske, predsjednika ili zastupnika
Hrvatskog sabora, predsjednika ili člana Vlade Republike Hrvatske, predsjednika ili
suca Ustavnog suda Republike Hrvatske u izvršavanju njihove dužnosti ili ih prisili
izvršiti tu dužnost na određen način,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka doveden u opasnost život ili tijelo
osobe iz stavka 1. ovoga članka ili joj je nanesena tjelesna ozljeda ili je uporabljeno
oružje ili opasno oruđe,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
Odavanje tajnih podataka
Članak 347.
(1) Tko tajne podatke koji su mu povjereni učini dostupnim neovlaštenoj osobi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko pribavi tajni podatak s ciljem da ga on ili druga osoba neovlašteno upotrijebi, ili
tko drugome učini dostupnim takav podatak u čiji je posjed došao slučajno,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Tko djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počini iz koristoljublja,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 120/132(4) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga člana počini za vrijeme ratnog stanja ili
neposredne ratne opasnosti,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(5) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine
Špijunaža
Članak 348.
(1) Tko tajne podatke koji su mu povjereni ili do kojih je došao na protupravan način,
učini dostupnim stranoj državi, stranoj organizaciji, stranoj pravnoj osobi ili osobi koja
za njih radi,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(2) Tko neovlašteno prikuplja tajne podatke, s ciljem da ih učini dostupnim stranoj
državi, stranoj organizaciji, stranoj pravnoj osobi ili osobi koja za njih radi,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko za stranu državu ili organizaciju organizira obavještajnu službu na području
Republike Hrvatske, ili stupi u stranu obavještajnu službu koja djeluje protiv interesa
Republike Hrvatske ili joj pomaže u radu,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(4) Tko kazneno djelo iz stavka 1. i 3. ovoga članka počini u vrijeme rata ili oružanog
sukoba u kojem sudjeluje Republika Hrvatska,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje pet godina.
(5) Tko kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka počini u vrijeme rata ili oružanog
sukoba u kojem sudjeluje Republika Hrvatska,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
Povreda ugleda Republike Hrvatske
Članak 349.
Tko javno izvrgne ruglu, preziru ili grubom omalovažavanju Republiku Hrvatsku,
njezinu zastavu, grb ili himnu,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
Pripremanje kaznenih djela protiv Republike Hrvatske
Članak 350.
Tko priprema počinjenje kaznenih djela iz članka 340., članka 342. i članka 345. ovoga
Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Kažnjavanje za najteže oblike kaznenih djela protiv Republike Hrvatske12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 121/132Članak 351.
(1) Ako kazneno djelo iz članka 340., članka 341., članka 347. i članka 348. ovoga
Zakona počini predsjednik Republike Hrvatske, predsjednik ili član Vlade Republike
Hrvatske ili predsjednik Hrvatskog sabora,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje deset godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se počinitelj ako je kaznenim djelima iz
članka 340. do članka 348. ovoga Zakona prouzročio smrt jedne ili više osoba ili velika
razaranja.
GLAVA TRIDESET TREĆA (XXXIII.)
KAZNENA DJELA PROTIV STRANE DRŽAVE ILI MEĐUNARODNE
ORGANIZACIJE
Ubojstvo osobe pod međunarodnom zaštitom
Članak 352.
(1) Tko usmrti osobu pod međunarodnom zaštitom,
kaznit će se kaznom zatvora najmanje deset godina ili kaznom dugotrajnog zatvora.
(2) Osoba pod međunarodnom zaštitom je poglavar države, predsjednik vlade i ministar
vanjskih poslova kad se nalaze izvan svoje države, te svaki službeni predstavnik
međunarodno priznate organizacije, članovi njihove obitelji u pratnji kad se oni, njihove
službene prostorije, privatni stan ili prijevozno sredstvo uočljivo mogu prepoznati da su
posebno zaštićeni međunarodnim pravom.
Otmica osobe pod međunarodnom zaštitom
Članak 353.
(1) Tko izvrši otmicu osobe koja je pod međunarodnom zaštitom,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt otete osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora najmanje pet godina.
Napad na osobu pod međunarodnom zaštitom
Članak 354.
(1) Tko prema osobi pod međunarodnom zaštitom počini nasilje ili napadne na njezine
službene prostorije, privatni stan ili prijevozno sredstvo,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt osobe iz stavka
1. ovoga članka,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
Prijetnja osobi pod međunarodnom zaštitom12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 122/132Članak 355.
Tko ugrozi sigurnost osobe koja je pod međunarodnom zaštitom ozbiljnom prijetnjom
da će prema njoj počiniti kazneno djelo iz članka 352. do članka 354. ovoga Zakona,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Povreda ugleda strane države i međunarodne organizacije
Članak 356.
(1) Tko javno izvrgne ruglu, preziru ili grubom omalovažavanju stranu državu, njezinu
zastavu, grb, himnu,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko izvrgne ruglu, preziru ili grubom
omalovažavanju Ujedinjene narode, Europsku uniju, Vijeće Europe, Međunarodni
crveni križ ili drugu priznatu međunarodnu organizaciju.
(3) Pokretanje kaznenog postupka poduzima se na temelju odobrenja Državnog
odvjetnika Republike Hrvatske koji takvo odobrenje može dati nakon pribavljenog
pristanka države, međunarodne organizacije ili osobe protiv koje je počinjeno kazneno
djelo.
GLAVA TRIDESET ČETVRTA (XXXIV.)
KAZNENA DJELA PROTIV ORUŽANIH SNAGA REPUBLIKE
HRVATSKE
Neizvršenje i odbijanje izvršenja zapovijedi
Članak 357.
(1) Vojna osoba koja ne izvrši ili odbije izvršiti zapovijed nadređenog u vezi sa
službom, pa time teško ugrozi službu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno u doba ratnog stanja ili
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Odbijanje primanja i zlouporaba oružja
Članak 358.
(1) Vojna osoba koja odbije primiti oružje ili ga odbije uporabiti,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se vojna osoba koja uporabi oružje
protivno zapovijedi ili pravilima službe, ako time nije počinila neko drugo teže kazneno
djelo.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno u doba ratnog stanja
ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 123/132počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Nema kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka kada se radi o vojnoj osobi kojoj je
u propisanom postupku uvažen prigovor savjesti.
Protivljenje stražaru ili straži
Članak 359.
(1) Vojna osoba koja se protivi stražaru, straži ili drugoj vojnoj osobi u sličnoj službi,
dok obavljaju svoju službenu dužnost, te vojna osoba koja ne posluša njihov poziv ili ne
izvrši ili odbije izvršiti njihovu zapovijed, pa time teško ugrozi službu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno u doba ratnog stanja ili
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Odbijanje poslušnosti
Članak 360.
(1) Vojna osoba koja se zajedno s drugim vojnim osobama usprotivi zapovijedi
nadređenoga u vezi sa službom ili je ne izvrši ili odbije izvršiti (članak 357.), primijeni
silu ili prijetnju prema vojnoj osobi (članak 314.) ili napadne vojnu osobu u obavljanju
službene dužnosti (članak 315.),
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno uporabom oružja,
organizirano ili u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do deset godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. i 2. ovoga članka prouzročena smrt druge
osobe,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) Ako sudionik iz stavka 1. ovoga članka posluša zapovijed nadređenog i odustane od
počinjenja nekog od kaznenih djela opisanih u stavku 1. ovoga članka,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
Blaže kažnjavanje za kaznena djela iz članka 357. i članka 360.
Članak 361.
Ako je počinitelj kaznenog djela iz članka 357. stavka 1. i članka 360. stavka 1. ovoga
Zakona bio izazvan protuzakonitim ili grubim postupanjem vojne osobe prema kojoj je
počinjeno kazneno djelo, može se osloboditi kazne.
Zlostavljanje i ponižavanje podređenog ili mlađeg u službi
Članak 362.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 124/132(1) Vojna osoba koja u službi ili u vezi sa službom zlostavlja podređenoga ili mlađega u
službi ili s njim postupa na ponižavajući način ili mu zlonamjerno otežava službu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se vojna osoba koja od podređenog
zahtijeva ili ga natjera da zlostavlja drugu vojnu osobu ili s njom postupa na
ponižavajući način ili mu otežava službu.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. i 2. ovoga članka zlostavljanoj osobi narušeno
zdravlje ili je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno prema više osoba,
ili ga počinitelj uporno ponavlja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Povreda stražarske, unutarnje ili druge slične službe
Članak 363.
(1) Vojna osoba koja postupi protivno propisima o stražarskoj ili unutarnjoj, odnosno
drugoj sličnoj službi, pa time teško ugrozi službu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno kod skladišta oružja,
streljiva ili minsko­eksplozivnih sredstava, ili kod drugog objekta posebno važnog za
obranu ili je njime prouzročena teška tjelesna ozljeda ili imovinska šteta velikih
razmjera,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno u doba ratnog stanja
ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Podnošenje neistinitih izvješća i neizvješćivanje
Članak 364.
(1) Vojna osoba koja u obavljanju dužnosti ne podnese izvješće ili u izvješću prešuti
neku činjenicu koju ne bi smjela prešutjeti ili podnese izvješće neistinitog sadržaja pa
time ugrozi službu,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno u doba ratnog stanja ili
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Vojna osoba koja u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske ne izvijesti nadređenog, starijeg ili vojno
zapovjedništvo o događaju koji očito zahtijeva neodgodivo poduzimanje vojnih mjera,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(4) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 125/132Nepoduzimanje mjera za zaštitu vojne postrojbe
Članak 365.
(1) Vojna osoba koja ne poduzme propisane, zapovjeđene ili druge očito potrebne mjere
za čuvanje života i zdravlja ljudi koji su joj povjereni, za osiguranje i održavanje u
ispravnom stanju objekata, predmeta i sredstava koji služe bojevoj spremnosti, za
urednu opskrbu hranom, opremom i materijalom postrojbe koja joj je povjerena, za
čuvanje i njegu službenih životinja, ili da se na vrijeme i propisno obave osiguravajući
radovi ili osiguranje objekata koji su joj povjereni, pa time izazove opasnost za život ili
tijelo ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena teška tjelesna
ozljeda neke osobe ili znatna imovinska šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno u doba ratnog stanja
ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) Ako je kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka počinjeno iz nehaja počinitelj će se
kazniti kaznom zatvora do tri godine, a ako je kazneno djelo iz stavka 3. ovoga članka
počinjeno iz nehaja kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Neosiguranje na vojnim vježbama
Članak 366.
(1) Tko na vojnoj vježbi, obuci ili u obavljanju pokusa ne poduzme propisane,
zapovjeđene ili očito potrebne mjere osiguranja ili opreza, pa time izazove opasnost za
život ili tijelo ljudi,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena teška tjelesna
ozljeda neke osobe, ili znatna imovinska šteta, ili je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga
članka počinjeno u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do jedne godine.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 3. ovoga članka prouzročena teška tjelesna
ozljeda neke osobe, ili znatna imovinska šteta, ili je kazneno djelo iz stavka 3. ovoga
članka počinjeno u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i
jedinstvenosti Republike Hrvatske,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.
Neodazivanje pozivu i izbjegavanje vojne službe
Članak 367.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 126/132(1) Tko u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske bez opravdanog razloga ne dođe u određeno vrijeme na izvršavanje
vojne obveze iako je bio pozvan pojedinačnim ili općim pozivom,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko poziva ili potiče više osoba na počinjenje kaznenog djela iz stavka 1. ovoga
članka,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(3) Počinitelj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka koji se dobrovoljno javi
nadležnom državnom tijelu na izvršavanje vojne obveze može se osloboditi kazne.
Izbjegavanje vojne obveze onesposobljenjem ili prijevarom
Članak 368.
(1) Tko s ciljem da on ili drugi izbjegne vojnu obvezu ili bude raspoređena na lakšu
dužnost sebe ili drugog s njegovim pristankom ozlijedi ili na drugi način onesposobi za
vojnu službu ili kakvu dužnost, ili dozvoli drugome da ga onesposobi za vojnu službu
ili kakvu dužnost,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko s ciljem da on ili drugi izbjegne
vojnu obvezu ili bude raspoređen na lakšu dužnost simulira bolest, za sebe ili drugoga
uporabi lažnu ispravu, ili postupi na drugi prijevaran način.
(3) Tko djelo iz stavka 1. ovoga članka počini u doba ratnog stanja ili neposredne
ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Protuzakonito oslobođenje od vojne službe
Članak 369.
Tko zlouporabom svojeg položaja ili ovlaštenja učini da se oslobodi od dužnosti ili da
se rasporedi na lakšu dužnost vojna osoba ili osoba koja podliježe vojnoj obvezi u doba
ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike
Hrvatske,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Nepropisan i nesavjestan odnos prema povjerenom naoružanju i vojnoj opremi
i drugim sredstvima za potrebe obrane
Članak 370.
(1) Tko nepropisno ili nesavjesno drži, čuva ili rukuje povjerenim mu naoružanjem,
vojnom opremom i drugim sredstvima za potrebe obrane, pa time prouzroči njihovo
oštećenje u većoj mjeri, uništenje ili nestanak,
kaznit će se kaznom zatvora do jedne godine.
(2) Rukovatelj skladišta sredstvima iz stavka 1. ovoga članka koji ne poduzme mjere za
njihovo osiguranje ili održavanje, pa time prouzroči oštećenje, uništenje ili nestanak tih
sredstava,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 127/132kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Ako je kaznenim djelom iz stavka 2. ovoga članka prouzročena znatna imovinska
šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(4) Ako je kazneno djelo iz stavka 2. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.
(5) Ako je kaznenim djelom iz stavka 4. ovoga članka prouzročena posljedica iz stavka
3. ovoga članka,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Neovlašteni ulazak u vojne objekte i izradba skica ili crteža vojnih objekata i
borbenih sredstava
Članak 371.
(1) Tko u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske radi izviđanja neovlašteno uđe u vojni objekt, iako zna da je pristup
zabranjen,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske neovlašteno pravi skice ili crteže vojnih objekata ili borbenih
sredstava, ili ih fotografira, odnosno na drugi način snima,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
Prijelaz i predaja neprijatelju
Članak 372.
(1) Vojna osoba koja za vrijeme rata ili oružanog sukoba prijeđe u redove neprijatelja,
odnosno protivničke strane,
kaznit će se kaznom zatvora od najmanje pet godina.
(2) Vojna osoba koja se za vrijeme rata preda neprijatelju, odnosno protivničkoj strani
prije nego što je iscrpila sve mogućnosti obrane,
kaznit će se kaznom zatvora tri do petnaest godina.
Neispunjavanje ili napuštanje dužnosti za vrijeme borbenog djelovanja
Članak 373.
(1) Vojna osoba koja za vrijeme ili izravno pred borbeno djelovanje ne obavi svoju
dužnost, pa time prouzroči štetne posljedice za vojnu postrojbu ili za borbenu situaciju,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se vojna osoba koja za vrijeme ili
izravno pred borbeno djelovanje ne obavi svoju dužnost ili samovoljno ili na prijevaran
način napusti svoju dužnost.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 128/132Napuštanje položaja protivno zapovijedi
Članak 374.
Vojna osoba koja za vrijeme ili izravno pred borbeno djelovanje protivno zapovijedi
napusti položaj s postrojbom koja joj je povjerena prije nego što je iscrpila sve
mogućnosti obrane,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
Napuštanje oštećenog broda ili zrakoplova prije vremena
Članak 375.
Zapovjednik ratnog broda ili član posade ratnog broda ili vojnog zrakoplova koji za
vrijeme rata ili oružanog sukoba napusti oštećeni brod ili zrakoplov prije nego što je
obavio svoju dužnost prema propisima o brodskoj službi, odnosno prema propisima o
letenju i uporabi zrakoplova,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Ostavljanje neprijatelju neoštećenih bojnih sredstava
Članak 376.
(1) Vojna osoba koja dopusti da neprijatelju padne u ruke bitno neoštećeno vojno
skladište, brod, zrakoplov, tenk, ili drugo slično borbeno sredstvo,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko protivno zapovijedi dopusti da
neprijatelju padnu u ruke bitno neoštećena postrojenja ili drugi objekti važni za obranu.
Slabljenje borbenog morala i borbene situacije
Članak 377.
(1) Vojna osoba koja za vrijeme ili izravno pred borbeno djelovanje, bacanjem oružja ili
streljiva, širenjem straha, stvaranjem nereda ili zabune, ili na drugi način slabi borbeni
moral postrojbe, bojevu spremnost ili nanosi štetu borbenoj situaciji,
kaznit će se kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(2) Vojna osoba koja ne poduzme potrebne mjere prema podređenom koji za vrijeme ili
izravno pred borbeno djelovanje širi strah među vojnicima, stvara nered ili zabunu u
postrojbi, ili na drugi način slabi borbeni moral postrojbe ili nanosi štetu borbenoj
situaciji,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
Neizvršenje materijalne obveze
Članak 378.
(1) Tko se u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti
Republike Hrvatske protivno zakonom utvrđenoj obvezi, bez opravdanog razloga, ne
odazove ili se protivi popisu ili pregledu ljudstva ili popisu ili pregledu materijalnih
sredstava koja su na popisu materijalnih sredstava za potrebe obrane, ili tko pri tom
popisu ili pregledu dade netočne izjave ili podatke,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 129/132kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko u doba ratnog stanja ili
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske protivno
zakonom utvrđenoj obvezi, bez opravdanog razloga, ne stavi u određeno vrijeme i u
propisanom stanju na raspolaganje tijelu nadležnom za poslove obrane materijalna
sredstva koja su na popisu materijalnih sredstava za potrebe obrane.
Neispunjenje dužnosti pri provedbi mobilizacije
Članak 379.
(1) Vojna ili službena osoba koja pri provedbi mobilizacije u doba ratnog stanja ili
neposredne ugroženosti neovisnosti i jedinstvenosti Republike Hrvatske protivno svojoj
dužnosti, ne osigura prihvat, raspored i smještaj ili opskrbu mobiliziranog ljudstva,
objekata, vozila, strojeva, opreme i drugih sredstava koja su na popisu materijalnih
sredstava za potrebe obrane, pa time prouzroči teške štetne posljedice,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno iz nehaja,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora do tri godine.
Odgovornost za kazneno djelo počinjeno po zapovijedi nadređenog
Članak 380.
Vojna osoba koja protupravnu radnju kojom se ostvaruju obilježja kaznenog djela počini
na zapovijed kriva je samo ako je znala ili je bilo očito da izvršenjem zapovijedi čini
protupravnu radnju. Kaznena djela iz članka 88. i 90. ovoga Zakona uvijek su očito
protupravna.
GLAVA TRIDESET PETA (XXXV.)
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 381.
(1) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaju važiti:
1. Kazneni zakon (»Narodne novine«, br. 110/97., 27/98. – ispravak, 50/00., 129/00.,
51/01., 111/03., 190/03., 105/04., 84/05., 71/06., 110/07., 152/08. i 57/11.) osim
odredaba članka 84., 85. i 86. koje prestaju važiti na dan stupanja na snagu posebnog
zakona koji uređuje odnosna pitanja,
2. Zakon o kaznenim djelima protiv tržišta kapitala (»Narodne novine«, br. 152/08.),
3. odredbe članka 160. Zakona o izvršenju kazne zatvora (»Narodne novine«, br.
128/99., 55/00., 59/00., 129/00., 59/01., 67/01., 11/02., 190/03., 76/07., 27/08., 83/09.,
18/11. i 48/11.),
4. odredbe članka 31. Zakona o računovodstvu (»Narodne novine«, br. 109/07.),
5. odredbe članka 188. Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima (»Narodne
novine«, br. 167/03., 79/07. i 80/11.),
6. odredbe članka 65. Zakona o arhivskom gradivu i arhivima (»Narodne novine«, br.
105/97., 64/00. i 65/09.),12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 130/1327. odredbe članka 49. Zakona o medicinskoj oplodnji (»Narodne novine«, br. 88/09. i
137/09.),
8. odredbe članaka 627. i 629. Zakona o trgovačkim društvima (»Narodne novine«, br.
111/93., 34/99., 121/99., 52/00., 118/03., 107/07., 146/08. i 137/09.),
9. odredba članka 129.a stavka 1. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju
(»Narodne novine«, br. 150/08., 94/09., 153/09., 71/10., 139/10. i 49/11.), a dosadašnji
stavak 2. postaje stavak 1.
(2) Danom stupanja na snagu ovoga Zakona u Zakonu o energiji (»Narodne novine«, br.
68/01., 177/04., 76/07., 152/08. i 127/10.) u članku 33. stavku 1. riječi: »odnosno troši
energiju bez ili mimo mjernih uređaja« brišu se.
Članak 382.
Vlada Republike Hrvatske pokrenut će postupak usklađivanja s odredbama ovoga
Zakona odgovarajućih odredbi Zakona o kaznenom postupku, Zakona o odgovornosti
pravnih osoba za kaznena djela, Zakona o sudovima za mladež, Zakona o zaštiti osoba s
duševnim smetnjama, Zakona o izvršenju kazne zatvora, Zakona o probaciji te drugih
zakona koji sadrže kaznene i druge odredbe relevantne za primjenu ovoga Zakona.
Članak 383.
U skladu s odredbama ovoga Zakona, nadležni ministri donijet će u roku od 30 dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona, sljedeće propise:
1. ministar nadležan za pravosuđe donijet će propise o postupku izricanja i provođenju
uvjetnog otpusta (članak 59. do članak 63.), o izvršenju zaštitnog nadzora (članak 64.),
o izvršenju sigurnosnih mjera (članak 65. do članak 76.), o kaznenoj evidenciji i načinu
korištenja podataka iz te evidencije (članak 381. stavak 1. točka 1.),
2. ministar nadležan za zdravstvo donijet će listu terapijskih zajednica licenciranih za
provođenje sigurnosne mjere obveznog liječenja od ovisnosti (članak 69.), listu pravnih
ili fizičkih osoba licenciranih za provođenje sigurnosne mjere obveznog psihosocijalnog
tretmana (članak 70.) i listu tvari zabranjenih u športu (članak 190. i 191.).
Članak 384.
Izvršenje kaznenopravnih sankcija pravomoćno izrečenih sukladno odredbama
Kaznenog zakona i drugih posebnih propisa iz članka 381. stavka 1. ovoga Zakona, čije
izvršenje nije započelo ili je u tijeku, provodit će se sukladno odredbama ovoga Zakona
od dana njegova stupanja na snagu.
Članak 385.
Ako do stupanja na snagu ovoga Zakona nije nastupila zastara oduzimanja imovinske
koristi, primijenit će se odredba članka 85. stavka 4. ovoga Zakona.
Članak 386.
Ovaj Zakon sadrži odredbe koje su u skladu sa sljedećim aktima Europske unije:
1. Direktivom 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2002.
godine o zaštiti okoliša putem kaznenog prava,
2. Direktivom 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. godine
kojom se predviđaju minimalni standardi o sankcijama i mjerama protiv poslodavaca
koji zapošljavaju državljane trećih zemalja,12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 131/1323. Direktivom 2010/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. godine o
standardima kvalitete i sigurnosti ljudskih organa za presađivanje,
4. Direktivom 2005/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. godine o
onečišćenju s brodova i uvođenju kazni za prekršaje,
5. Direktivom 2009/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009.
godine o izmjenama i dopunama Direktive 2005/35/EZ o onečišćenju s brodova i
uvođenju kazni za prekršaje,
6. Direktivom 2006/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2006. godine o
otpadu,
7. Seveso II direktivom 96/82/EC, 2003/105/EC o sprječavanju velikih industrijskih
nesreća i ublažavanju posljedica ako se one dogode,
8. Direktivom 2002/90/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2002.
godine kojom se definira pomaganje neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka,
9. Direktivom 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. godine o
nezakonitoj kupoprodaji dionica i manipulaciji tržištem,
10. Okvirnom odlukom Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. godine o
suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno­pravnim
sredstvima,
11. Okvirnom odlukom Vijeća o oduzimanju predmeta, sredstava i imovine stečene
kaznenim djelima od 24. veljače 2005. godine,
12. Okvirnom odlukom Vijeća Europske unije 2002/629/PUP od 19. srpnja 2002.
godine o suzbijanju trgovanja ljudima,
13. Okvirnom odlukom Vijeća 2001/500/PUP od 26. lipnja 2001. godine o pranju
novca, identifikaciji, praćenju, zamrzavanju, prisvajanju i oduzimanju sredstava i
prihoda od kriminala,
14. Okvirnom odlukom Vijeća 2002/946/PUP od 28. studenoga 2002. godine o jačanju
kaznenog okvira za prevenciju olakšavanja nezakonitog ulaska, kretanja i boravka,
15. Okvirnom odlukom Vijeća 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002. godine o borbi protiv
terorizma,
16. Okvirnom odlukom Vijeća 2005/212/PUP o oduzimanju predmeta, sredstava i
imovine stečene kaznenim djelima od 24. veljače 2005. godine,
17. Konvencijom od 26. srpnja 1995. godine, koja se donosi na temelju članka K.3
Ugovora o EU, o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL C 316,
27.11.1995, str. 49),
18. Protokolom od 27. rujna 1996. godine, koji se donosi na temelju članka K.3
Ugovora o EU, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL C
313, 23.10.1996, str. 2),
19. Drugim Protokolom od 19. lipnja 1997. godine, koji se donosi na temelju članka
K.3 Ugovora o EU, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica
(SL C 221, 19.7.1997, str. 12),
20. Konvencijom o provedbi Sporazuma iz Schengena.
Članak 387.12.09.2016. 125 07.11.2011 Kazneni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 132/132Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2013.
Klasa: 740­02/11­01/06
Zagreb, 21. listopada 2011.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Luka Bebić, v. r.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/15HRVATSKI SABOR
3076
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA
KAZNENOG ZAKONA
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, koji je Hrvatski sabor
donio na sjednici 14. prosinca 2012. godine.
Klasa: 011­01/12­01/184
Urbroj: 71­05­03/1­12­2
Zagreb, 19. prosinca 2012.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Ivo Josipović, v. r.
ZAKON
O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA
Članak 1.
U Kaznenom zakonu (»Narodne novine«, br. 125/11.) u članku 12. stavku 2. riječi: »u
kojoj je« zamjenjuju se riječima: »ako je u njoj«.
Članak 2.
U članku 18. stavku 3. iza riječi: »pravičnog suđenja« stavlja se zarez.
Članak 3.
U članku 38. iza riječi: »djela,« dodaju se riječi: »kaznit će se kao da ga je sam počinio,
a«, a iza riječi: »može se« dodaje se riječ: »i«.
Članak 4.
U članku 43. stavku 1. riječi: »Porezne uprave Ministarstva financija« zamjenjuju se
riječima: »ovlaštene institucije sukladno odredbama posebnog zakona«.
U stavku 2. riječ: »četiri« zamjenjuje se riječju: »dva«, a riječi: »tisuću četiristo
četrdeset« zamjenjuju se riječima: »sedamsto dvadeset«.
U stavku 4. iza riječi: »članka 55.« dodaju se riječi: »stavka 2.«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/15Članak 5.
U članku 50. stavku 1. točki 4. iza riječi: »propisana« dodaju se riječi: »samo novčana
kazna ili«.
Članak 6.
U članku 53. stavku 3. iza riječi: »kazne zatvora« stavlja se zarez i dodaju riječi: »kazne
dugotrajnog zatvora«.
Članak 7.
U članku 55. stavku 2. iza riječi: »iznos s« riječ: »četiri« zamjenjuje se riječju: »dva«, a
iza riječi: »zatvora s« riječ: »četiri« zamjenjuje se riječju: »dva«.
U stavku 5. riječi: »izvršnosti presude« zamjenjuju se riječima: »početka izvršavanja
rada za opće dobro«.
Stavak 6. mijenja se i glasi:
»(6) Ako se osuđenik u roku od osam dana od dana za koji je pozvan ne javi nadležnom
tijelu za probaciju ili mu poziv nije mogao biti dostavljen na adresu koju je dao sudu ili
ne da pristanak, nadležno tijelo za probaciju će o tome obavijestiti nadležnog suca
izvršenja ako je kazna zatvora zamijenjena radom za opće dobro, a prvostupanjski sud
ako je novčana kazna zamijenjena radom za opće dobro.«.
Članak 8.
U članku 59. stavku 1. riječ: »zatvorenika« zamjenjuje se riječju: »osuđenika«, a iza
riječi: »te ako« riječ: »osuđenik« briše se.
U stavku 2. riječ: »zatvorenika« zamjenjuje se riječju: »osuđenika«, iza riječi:
»okolnosti i« dodaje se riječ: »njegovu«, a iza riječi: »spremnost« riječ: »osuđenika«
briše se.
Članak 9.
U članku 62. stavku 2. uvodna rečenica mijenja se i glasi:
»Pored obveza iz stavka 1. ovoga članka sud može počinitelju, ako ocijeni da je njihova
primjena nužna za zaštitu zdravlja i sigurnost osobe na čiju štetu je kazneno djelo
počinjeno ili kad je to nužno za otklanjanje okolnosti koje pogoduju ili poticajno djeluju
na počinjenje novog kaznenog djela, izreći sljedeće obveze:«.
U točki 1. riječi: »ureda za probaciju« zamjenjuju se riječima: »nadležnog tijela za
probaciju«.
U točki 2. riječi: »ured za probaciju« zamjenjuju se riječima: »nadležno tijelo za
probaciju«.
U točki 3. riječi: »ureda za probaciju« zamjenjuju se riječima: »nadležnog tijela za
probaciju«.
U točki 5. iza riječi: »nastavak liječenja« dodaje se riječ: »od«.
U točki 6. riječi: »psihosocijalne terapije« zamjenjuju se riječima: »psihosocijalnog
tretmana«, a riječi: »specijaliziranim za otklanjanje nasilničkog ponašanja« zamjenjuju
se riječima: »ovlaštenih za provedbu psihosocijalnog tretmana«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/15U točki 14. riječi: »ili drugih obveza kad to zakon za određeno kazneno djelo propisuje«
brišu se.
U točki 15. riječi: »službi za probaciju« zamjenjuju se riječima: »nadležnom tijelu za
probaciju«, riječ: »zavodu« zamjenjuje se riječju: »centru«, a riječi: »u županiji« brišu
se.
Članak 10.
U članku 63. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavci 3., 4. i 5. postaju 2., 3. i 4.
Članak 11.
U članku 64. stavku 1. riječ: »izreći« zamjenjuje se riječju: »odrediti«, a riječi:
»probacijskog službenika« zamjenjuju se riječima: »nadležnog tijela za probaciju«.
U stavku 2. riječi: »ured za probaciju« zamjenjuje se riječima »nadležno tijelo za
probaciju«.
U stavku 3. riječi: »ili ako se radi o osuđeniku« zamjenjuje se riječima: »i radi se o
okrivljeniku«.
U stavku 5. točki 1. riječ: »nadležnom« briše se.
Članak 12.
U članku 69. stavku 3. u drugoj rečenici iza riječi: »posebnim propisom« stavlja se
zarez i dodaju riječi: »kao i u slučaju iz članka 44. stavka 4. ovoga Zakona«.
Članak 13.
U članku 71. stavku 3. riječi: »članka 110.,« brišu se, iza riječi: »članka 111.« dodaju se
riječi: »točke 2.«, a riječi: »članka 154. stavka 1. točke 2., članka 158., članka 159.,
članka 161., članka 162., članka 163., članka 164. i članka 166. ovoga Zakona
počinjenog na štetu djeteta« zamjenjuju se riječima: »Glave XVI., počinjenog na štetu
djeteta i Glave XVII. ovoga Zakona«.
Članak 14.
U članku 73. iza stavka 5. dodaje se novi stavak 6. koji glasi:
»(6) Na zabranu približavanja shodno će se primijeniti odredba članka 71. stavka 5.
ovoga Zakona.«.
U dosadašnjem stavku 6., koji postaje stavak 7., iza riječi: »obavijestiti« riječ: »tijelo«
briše se, a iza riječi: »nadležno« dodaje se riječ: »tijelo«.
Članak 15.
U članku 74. dodaje se novi stavak 5. koji glasi:
»(5) Na mjeru udaljenja iz zajedničkog kućanstva shodno će se primijeniti odredba
članka 71. stavka 5. ovoga Zakona.«.
U dosadašnjem stavku 5., koji postaje stavak 6., iza riječi: »obavijestiti« riječ: »tijelo«
briše se, a iza riječi: »nadležno« dodaje se riječ: »tijelo«.
Članak 16.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/15U članku 75. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Na zabranu pristupa internetu shodno će se primijeniti odredba članka 71. stavka 5.
ovoga Zakona.«.
Članak 17.
U članku 76. stavku 2. riječi: »službe za probaciju« zamjenjuje se riječima: »nadležnog
tijela za probaciju«.
U članku 76. stavku 3. iza riječi: »Sud« riječi: »može isključiti provođenje zaštitnog
nadzora« zamjenjuju se riječima: »prilikom donošenja presude može odrediti da se
zaštitni nadzor ne provodi«.
Članak 18.
U članku 82. stavku 3. iza riječi: »članka 114.« dodaju se riječi: »stavka 2.«, iza riječi:
»članka 116.« dodaju se riječi: »stavka 3.«, iza riječi: »članka 154. stavka 1. točke 2.,«
dodaju se riječi: »članka 155. stavka 2., članka 156.,«, a iza riječi: »članka 159.,«
dodaju se riječi: »članka 160.,«.
Članak 19.
U članku 85. stavku 2. iza riječi: »članka 68« briše se riječ: »i« te se stavlja zarez, a iza
riječi: »članka 69.« dodaju se riječi: »i članka 70.«.
Članak 20.
U članku 87. stavku 3. iza riječi: »arbitar« briše se zarez i dodaje riječ: »i«, a iza riječi:
»javni bilježnik« riječi: »i javni ovršitelj« brišu se.
Stavak 8. mijenja se i glasi:
»(8) Članovi obitelji su bračni ili izvanbračni drug ili istospolni partner, njihova
zajednička djeca te djeca svakog od njih, srodnik po krvi u ravnoj lozi, srodnik u
pobočnoj lozi zaključno do trećeg stupnja, srodnici po tazbini do zaključno drugog
stupnja, posvojitelj i posvojenik.«.
Dodaje se novi stavak 9. koji glasi:
»(9) Bliske osobe su članovi obitelji, bivši bračni ili izvanbračni drug ili istospolni
partner i osobe koje žive u zajedničkom kućanstvu.«.
U dosadašnjem stavku 9. koji postaje stavak 10. iza riječi: »karakter ili« dodaju se
riječi: »koja traje kraće vrijeme ako«.
Dosadašnji stavci 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20. i 21. postaju stavci
11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 20., 21. i 22.
U dosadašnjem stavku 22., koji postaje stavak 23., iza riječi: »svaka« dodaje se riječ:
»nepripadna«, a iza riječi: »druga« briše se riječ: »nepripadna«.
Iza dosadašnjeg stavka 23., koji postaje stavak 24., dodaje se stavak 25. koji glasi:
»(25) Riječi i pojmovni sklopovi koji imaju rodno značenje bez obzira na to jesu li u
ovom Zakonu korišteni u muškom ili ženskom rodu odnose se na jednak način na muški
i ženski rod.«.
Članak 21.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/15U članku 89. stavku 1. iza riječi: »predstavlja« dodaje se riječ: »očito«.
U stavku 4. točki 4. riječi: »zemlju, more,« zamjenjuju se riječima: »kopnene, pomorske
i«, a iza riječi: »zračne snage« zarez i riječi: »pomorsku i zračnu flotu« brišu se.
U točki 7. riječi: »njezinom značajnom sudjelovanju« zamjenjuju se riječima: »njezino
značajno sudjelovanje«.
Članak 22.
U članku 90. stavku 1. riječ: »pučanstva« zamjenjuje se riječju: »stanovništva«.
U točki 2. riječ: »pučanstvu« zamjenjuje se riječju: »stanovništvu«.
U točki 3. riječ: »porobi« zamjenjuje se riječima: »stavi u ropstvo«.
U točki 7. riječ: »pučanstva« zamjenjuje se riječju: »stanovništva«, a zarez iza riječi:
»sposobnost« briše se.
U točki 11. riječ: »ostala« zamjenjuje se riječju: »druga«, riječi: »slične naravi« brišu se,
te iza riječi: »ozljeda« briše se zarez, a riječ: »odnosno« zamjenjuje se riječju: »ili«.
Članak 23.
U članku 91. stavku 1. točki 6. riječ: »namjerno« briše se.
U stavku 2. u uvodnoj rečenici riječi: »sukladno postojećem okviru međunarodnog
prava« brišu se.
U točki 3. riječ: »osoba« zamjenjuje se riječju: »osoblja«.
U točki 4. riječ: »prevelika« zamjenjuje se riječju: »nerazmjerna«.
U točki 10. riječ: »bile« briše se.
U točki 13. riječi: »je ono nužno zbog ratnih potreba« zamjenjuju se riječima: »to
izričito zahtijeva ratna nužda«.
U točki 20. riječ: »drugog« briše se.
Točka 22. mijenja se i glasi: »22. silovanje, spolno porobljavanje, prisiljavanje na
prostituciju, trudnoću, sterilizaciju ili koji drugi oblik spolnog nasilja koji predstavlja
tešku povredu Ženevskih konvencija,«.
Članak 24.
U članku 97. stavku 1. riječ: »pučanstva« zamjenjuje se riječju: »stanovništva«.
Članak 25.
U članku 108. stavku 2. iza riječi: »genoma« riječ: »koja« zamjenjuje se riječju: »koji«.
Članak 26.
U članku 111. točki 3. riječi: »člana obitelji kojeg« zamjenjuju se riječima: »blisku
osobu koju«.
Članak 27.
U članku 116. stavku 3. riječi: »članu obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliskoj osobi«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/15Članak 28.
U članku 117. stavku 2. riječi: »članu obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliskoj osobi«,
a iza riječi: »smetnje« zarez i riječ: »invaliditeta« brišu se.
Članak 29.
U članku 118. stavku 2. riječi: »članu obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliskoj osobi«,
a iza riječi: »smetnje« zarez i riječ: »invaliditeta« brišu se.
Članak 30.
U članku 119. stavku 2. riječi: »članu obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliskoj osobi«,
a iza riječi: »smetnje« zarez i riječ: »invaliditeta« brišu se.
Članak 31.
U članku 125. stavku 1. riječi: »rodnom identitetu, izražavanju« zamjenjuju se riječima:
»izražavanju rodnog identiteta«, iza riječi: »ili tko na temelju te razlike« riječi: »ili
pripadnosti« brišu se, a iza riječi: »pogodnosti« dodaju se riječi: »glede navedenih
prava«.
Članak 32.
U članku 132. dodaje se novi stavak 4. koji glasi:
»(4) Stavak 3. ovoga članka neće se primijeniti ako poslodavac nije dostavio obračun o
neisplati dospjelog iznosa plaće sukladno odredbama posebnog zakona.«.
Dosadašnji stavci 4. i 5. postaju stavci 5. i 6.
Članak 33.
U članku 133. stavku 1. riječi: »ili povrijedi njegova prava« brišu se.
Članka 34.
U članku 137. stavku 2. iza riječi: »ili osobi s« dodaje se riječ: »težim«.
Članak 35.
U članku 138. stavku 2. iza riječi: »ili osobi s« dodaje se riječ: »težim«, a riječi: »članu
obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliskoj osobi«.
Članak 36.
U članku 139. stavku 4. iza riječi: »ili osobi s« dodaje se riječ: »težim«, a riječi: »članu
obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliskoj osobi«.
Članak 37.
U članku 141. stavku 1. iza riječi: »tom domu ili« riječi: »poslovni prostor« zamjenjuju
se riječima: »poslovnom prostoru«.
Članak 38.
U članku 145. stavku 2. riječ: »su« zamjenjuje se riječju: »je«.
Članak 39.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/15U članku 152. stavku 3. riječi: »sile ili« brišu se.
Članak 40.
U članku 154. stavku 1. točki 1. riječi: »članu obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliskoj
osobi«.
Članak 41.
U članku 157. stavku 2. riječ: »ovisnosti« zamjenjuje se riječju: »zavisnosti«.
Članak 42.
U članku 158. stavku 5. riječi: »izvrši spolni odnošaj ili s njim izjednačenu spolnu
radnju s djetetom mlađim od petnaest godina« zamjenjuju se riječima: »djelo iz stavka
1. ovoga članka počini«.
Stavak 6. mijenja se i glasi:
»(6) Tko djelo iz stavka 2. ovoga članka počini uz primjenu sile ili prijetnje, obmane,
prijevare ili zlouporabom ovlasti ili teškog položaja ili odnosa zavisnosti djeteta o
njemu, kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.«.
Članak 43.
U članku 163. stavku 3. riječ: »ovisnosti« zamjenjuje se riječju: »zavisnosti«.
U stavku 6. iza riječi: »medicinski« briše se zarez i dodaje riječ: »ili«, a iza riječi:
»znanstveni« zarez i riječi: »informativni ili sličan« brišu se.
Članak 44.
U članku 166. stavku 1. riječi: »člana obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliske osobe«, a
riječi: »kaznit će se« zamjenjuju se riječima: »počinitelj će se kazniti«.
U stavku 2. riječi: »člana obitelji« zamjenjuju se riječima: »bliske osobe«.
Članak 45.
U naslovu članka 171. riječi: »člana obitelji« zamjenjuju se riječima: »blisku osobu«.
U članku 171. riječi: »člana obitelji« zamjenjuju se riječima: »blisku osobu«.
Članak 46.
U članku 173. stavku 1. riječ: »zavod« zamjenjuje se riječju »centar«, a riječi: »u
županiji« brišu se.
Članak 47.
U članku 177. naslov članka mijenja se i glasi: »Povreda djetetovih prava«.
U stavku 2. iza riječi: »tko« dodaju se riječi: »zlostavi dijete ili ga«, iza riječi »prisili«
riječ: »dijete« briše se, a riječ: »zlorabi« zamjenjuje se riječju: »povrijedi«.
Članak 48.
U članku 184. stavku 2. riječ: »izazvano« zamjenjuje se riječima: »izazvana teška
tjelesna ozljeda ili«, a iza riječi: »bolesti« riječi: »ili narušenje zdravlja druge osobe«
brišu se.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/15U stavku 3. iza riječi: »izazvana« dodaje se riječ: »osobito«.
U stavku 5. iza broja: »1« stavlja se točka, a riječi: »i 2.« brišu se.
Članak 49.
U članku 188. stavku 1. riječ: »štetna« zamjenjuje se riječju: »štetne«.
Članak 50.
Naslov iznad članka 190. mijenja se i glasi: »Neovlaštena proizvodnja i promet
drogama«.
Članak 190. mijenja se i glasi:
»(1) Tko neovlašteno proizvede ili preradi tvari koje su propisom proglašene drogom,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Tko proizvede, preradi, prenese, izveze ili uveze, nabavi ili posjeduje tvari iz stavka
1. ovoga članka koje su namijenjene neovlaštenoj prodaji ili stavljanju na drugi način u
promet ili ih neovlašteno ponudi na prodaju, proda ili posreduje u prodaji ili kupnji ili
na drugi način neovlašteno stavi u promet, kaznit će se kaznom zatvora od jedne do
dvanaest godina.
(3) Tko ponudi na prodaju, proda ili posreduje u prodaji tvari iz stavka 1. ovoga članka
osobi s težim duševnim smetnjama, ili djetetu, ili to učini u školi ili na drugom mjestu
koje služi obrazovanju, odgoju, sportskoj ili društvenoj aktivnosti djece ili u njegovoj
neposrednoj blizini ili u kaznenoj ustanovi, ili tko za počinjenje djela iz stavka 2. ovoga
članka iskoristi dijete, ili ako to učini službena osoba u vezi sa službom ili svojom
javnom ovlasti, kaznit će se kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(4) Tko organizira mrežu preprodavatelja ili posrednika radi počinjenja kaznenog djela
iz stavka 2. i 3. ovoga članka, kaznit će se kaznom zatvora od najmanje tri godine.
(5) Tko kaznenim djelom iz stavka 2., 3. i 4. ovoga članka prouzroči znatno oštećenje
zdravlja većeg broja ljudi ili smrt osobe kojoj je prodao tvar iz stavka 1. ovoga članka
ili je posredovao u njezinoj prodaji, kaznit će se kaznom zatvora od najmanje pet
godina.
(6) Tko napravi, nabavi ili posjeduje opremu, materijal ili tvari koje se mogu uporabiti
za izradu tvari iz stavka 1. ovoga članka, za koje zna da su namijenjeni njihovoj
neovlaštenoj proizvodnji, kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(7) Proizvodnjom droge u smislu ovoga Zakona smatra se i neovlašteni uzgoj biljke ili
gljive iz koje se može dobiti droga.
(8) Tvari iz stavka 1. ovoga članka, tvari koje se mogu uporabiti za njihovu izradu,
biljke, gljive ili dijelovi biljaka ili gljiva iz kojih se mogu dobiti tvari iz stavka 1. ovoga
članka, sredstva za njihovu proizvodnju ili preradu, sredstva prijevoza preuređena za
skrivanje tih tvari i sredstva za njihovo trošenje će se oduzeti.
(9) Počinitelja kaznenog djela iz stavka 1., 2., 3., 4. i 6. ovoga članka koji je
dobrovoljno bitno pridonio otkrivanju djela iz ovoga članka sud može osloboditi
kazne.«.
Članak 51.
U naslovu iznad članka 191. riječi: »i tvari zabranjenih u športu« brišu se.
U članku 191. stavku 1. riječ: »daje« zamjenjuje se riječju: »da«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/15U stavku 4. riječ: »tvari« zamjenjuje se riječju: »Tvari«.
Članak 52.
Iza članka 191. dodaju se članak 191.a i naslov iznad njega koji glase:
»Neovlaštena proizvodnja i promet tvari zabranjenih u sportu
191.a
(1) Tko proizvede, preradi, prenese, izveze ili uveze, nabavi ili posjeduje tvari
zabranjene u sportu koje su namijenjene neovlaštenoj prodaji ili stavljanju na drugi
način u promet ili ih neovlašteno ponudi na prodaju, proda ili posreduje u prodaji ili
kupnji ili na drugi način stavi u promet, ili navodi drugoga na trošenje tih tvari ili mu da
da ih troši on ili druga osoba, kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.
(2) Tko ponudi na prodaju, proda, posreduje u prodaji tvari iz stavka 1. ovoga članka
djetetu ili osobi s težim duševnim smetnjama, ili ga navodi na njihovo trošenje, ili mu ih
da da ih troši, ili to učini u školi ili na drugom mjestu koje služi obrazovanju, odgoju,
sportskoj ili društvenoj aktivnosti djece ili u njegovoj neposrednoj blizini ili u kaznenoj
ustanovi, ili tko za počinjenje djela iz stavka 1. ovoga članka iskoristi dijete, ili ako to
učini službena osoba u vezi sa službom ili svojom javnom ovlasti, kaznit će se kaznom
zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko organizira mrežu preprodavatelja ili posrednika radi počinjenja kaznenog djela
iz stavka 1. i 2. ovoga članka, kaznit će se kaznom zatvora od jedne do osam godina.
(4) Tko kaznenim djelom iz stavka 1., 2. i 3. ovoga članka prouzroči smrt osobe kojoj je
prodao tvar iz stavka 1. ovoga članka ili je posredovao u njezinoj prodaji, kaznit će se
kaznom zatvora od tri do petnaest godina.
(5) Tvari iz stavka 1. ovoga članka, tvari koje se mogu uporabiti za njihovu izradu,
sredstva za njihovu proizvodnju ili preradu, sredstva prijevoza preuređena za skrivanje
tih tvari i sredstva za njihovo trošenje će se oduzeti.
(6) Počinitelja kaznenog djela iz stavka 1., 2. i 3., ovoga članka koji je dobrovoljno
bitno pridonio otkrivanju djela iz ovoga članka sud može osloboditi kazne.«.
Članak 53.
U članku 192. stavku 1. riječi: »članka 185. stavka 1. i 2.,« brišu se, a iza riječi: »članka
186. stavka 1.« dodaju se riječi: »i 2.«.
Članak 54.
U članku 198. stavku 1. iza riječi: »trajnije ili u« riječ: »većoj« zamjenjuje se riječju:
»znatnoj«, a iza riječi: »bilje ili gljive« zarez i riječi: »zajednice životinja, biljaka ili
gljiva,« brišu se.
Članak 55.
U članku 214. stavku 3. iza riječi: »ozljeda« dodaju se riječi: »jedne ili«.
Članak 56.
U članku 221. stavku 1. iza riječi: »život« dodaju se riječi: »ili tijelo«, a iza riječi: »ljudi
ili« dodaje se riječ: »za«.
Članak 57.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/15U članku 224. stavku 2. iza riječi: »ukloni ili« riječi: »na drugi način« brišu se.
U stavku 4. iza riječi: »prouzročena« dodaju se riječi: »teška tjelesna«.
Članak 58.
U članku 225. stavku 1. iza riječi: »život« dodaju se riječi: »ili tijelo«.
Iza stavka 6. dodaje se stavak 7. koji glasi:
»(7) Brodski promet podrazumijeva plovidbu morem ili unutarnjim vodama brodom,
ratnim brodom, jahtom, brodicom ili drugim plovilom.«.
Članak 59.
U članku 226. iza riječi: »ograničenjem brzine« briše se zarez i dodaju riječi: »i time«.
Članak 60.
U članku 227. stavci 4. i 5. mijenjaju se i glase:
»(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1. ovoga članka prouzročena smrt jedne ili više
osoba, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri do dvanaest godina.
(5) Ako je kaznenim djelom iz stavka 2. ovoga članka prouzročena drugoj osobi osobito
teška tjelesna ozljeda, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora u trajanju od šest mjeseci
do pet godina.«.
U stavku 6. brojka: »5.« zamjenjuje se brojkom: »2.«.
Članak 61.
Naslov iznad članka 237. mijenja se i glasi: »Nedozvoljena igra na sreću«
Članak 237. mijenja se i glasi:
»(1) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi imovinsku korist bez odobrenja nadležnog
tijela javno priredi, obavi ili promiče igru na sreću, kaznit će kaznom zatvora do tri
godine.
(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko pripremi, obavlja ili promiče igru
ili djelatnost u kojoj sudionik u igri koji je uložio sredstva može očekivati dobitak samo
ako se uključe daljnji sudionici.
(3) Ako se počinitelj bavi djelatnošću iz stavka 1. ili 2. ovoga članka, kaznit će se
kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(4) Ako je kaznenim djelom iz stavka 1., 2. ili 3. ovoga članka ostvarena znatna
imovinska korist ili prouzročena znatna imovinska šteta, počinitelj će se kazniti kaznom
zatvora od jedne do osam godina.
(5) Predmeti i sredstva koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog
djela iz stavka 1., 2., 3. i 4. ovoga članka će se oduzeti.«.
Članak 62.
U članku 240. stavku 3. iza riječi: »znatna« dodaje se riječ: »imovinska«.
Članak 63.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/15U članku 241. stavku 1. iza riječi: »ošteti« stavlja se zarez i dodaje riječ: »sakrije«.
Članak 64.
U članku 244. stavku 1. iza riječi: »sakriti,« dodaju se riječi: »ako time nije počinjeno
neko drugo kazneno djelo za koje je propisana teža kazna,«.
Članak 65.
U članku 245. stavku 1. iza riječi: »članka 240. stavka 1.« riječi: »i 2.« brišu se.
U stavku 2. riječi: »članka 233. stavka 1.,« brišu se.
Članak 66.
U članku 248. stavak 2. briše se.
Članak 67.
Naslov iznad članka 249. mijenja se i glasi: »Prouzročenje stečaja«.
U članku 249. stavku 1. točki 1. iza riječi: »ustupi«, dodaje se riječ: »sakrije,«.
Članak 68.
U članku 253. stavku 2. iza riječi: »mito« dodaju se riječi: »namijenjeno toj ili drugoj
osobi«.
Članak 69.
U članku 261. stavku 1. zarez iza riječi: »društvom« briše se.
Članak 70.
U članku 262. stavku 2. iza riječi: »znatnu štetu,« riječi: »počinitelj će se kazniti«
zamjenjuje se riječima: »kaznit će se«.
Članak 71.
U članku 265. stavku 7. iza riječi: »kaznenog« dodaje se riječ: »djela«.
Članak 72.
Naslov iznad članka 272. mijenja se i glasi: »Zlouporaba naprava«.
U članku 272. stavku 3. iza riječi: »za kazneno djelo koje je« riječ: »počinitelj« briše se.
U stavku 4. iza riječi: »naprave« zarez se briše i dodaje riječ: »i«.
Članak 73.
U članku 274. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Tko izradi lažni novac, preinači pravi novac ili takav novac pribavi, posjeduje ili
prenosi s ciljem stavljanja u optjecaj kao pravog ili ga stavi u optjecaj kao pravi, kaznit
će se kaznom zatvora od jedne do deset godina.«.
Članak 74.
U članku 275. stavku 1. iza riječi: »lažni vrijednosni papir« dodaju se riječi: »s ciljem
stavljanja u optjecaj kao pravog«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/15Članak 75.
U članku 285. stavku 1. iza riječi: »pribavi« dodaje se riječ: »znatnu«, a iza riječi:
»prouzroči« dodaje se riječ: »znatnu«.
Članak 76.
U članku 291. stavku 2. riječ: »deset« zamjenjuje se riječju: »dvanaest«.
Članak 77.
U članku 294. stavku 1. iza riječi: »odgovornoj osobi« zarez se briše, a iza riječi:
»mito« dodaju se riječi: »namijenjeno toj ili drugoj osobi«.
U stavku 2. iza riječi: »mito« dodaju se riječi: »namijenjeno toj ili drugoj osobi«.
Članak 78.
U članku 302. stavku 4. riječi: »i 2.« te riječi: »odvjetnik, javni bilježnik, doktor
medicine, doktor dentalne medicine ili drugi zdravstveni radnik, psiholog, osoba kojoj
je povjeren odgojno­obrazovni rad u odgovarajućoj ustanovi, djelatnik skrbništva,
vjerski ispovjednik,« brišu se.
Iza stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»(5) Nema kaznenog djela iz stavka 1. i 2. ovoga članka kad njegova zakonska obilježja
ostvari vjerski ispovjednik ili osoba koja je prema zakonu dužna čuvati tajnu.«.
Članak 79.
Naslov iznad članka 311. mijenja se i glasi: »Neizvršenje sudske odluke«.
U članku 311. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Službena ili odgovorna osoba koja ne izvrši pravomoćnu sudsku odluku koju je
bila dužna izvršiti, a time ne čini neko drugo kazneno djelo za koje je propisana teža
kazna, kaznit će se kaznom zatvora do dvije godine.«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko krši sigurnosnu mjeru koja mu
je određena pravomoćnom presudom.«.
U dosadašnjem stavku 2., koji postaje stavak 3., na oba mjesta, brojka: »1.« zamjenjuje
se brojkom: »2.«.
Članak 80.
U članku 314. stavku 2. riječi: »kaznit će se« zamjenjuju se riječima: »počinitelj će se
kazniti«.
U stavku 4. iza riječi: »bezobzirnim ili« dodaje se riječ: »osobito«.
Članak 81.
U članku 315. stavku 4. riječi: »kaznit će se« zamjenjuju se riječima: »počinitelj će se
kazniti«.
U stavku 5. iza riječi: »bezobzirnim ili« dodaje se riječ: »osobito«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/15Članak 82.
U članku 325. iza stavka 1. dodaju se novi stavci 2. i 3. koji glase:
»(2) Tko organizira ili vodi grupu od tri ili više osoba radi počinjenja djela iz stavka 1.
ovoga članka, kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(3) Tko sudjeluje u udruženju iz stavka 2. ovoga članka, kaznit će se kaznom zatvora do
jedne godine.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 4.
U dosadašnjem stavku 3., koji postaje stavak 5., brojka: »2.« zamjenjuje se brojkom:
»4.«.
Članak 83.
U članku 326. stavku 1. iza riječi: »ući,« dodaje se riječ: »izići,«, a riječi: »do tri
godine« zamjenjuju se riječima: »od šest mjeseci do pet godina«.
U stavku 2. riječi: »šest mjeseci do pet« zamjenjuju se riječima: »jedne do osam«.
Stavak 3. briše se.
Članka 84.
U članku 328. stavku 4. riječi: »u trajanju duljem« brišu se, a iza riječi: »godine« dodaju
se riječi: »ili teža«.
Članak 85.
U članku 345. riječi: »hrvatske države« zamjenjuju se riječima: »Republike Hrvatske«.
Članak 86.
U članku 346. stavku 1. iza riječi: »Ustavnog suda Republike Hrvatske,« stavlja se
zarez i dodaju riječi: »predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske i glavnog
državnog odvjetnika Republike Hrvatske«.
U stavku 2. riječi: »kaznit će se« zamjenjuju se riječima: »počinitelj će se kazniti«.
Članak 87.
U članku 347. stavku 4. riječ: »člana« zamjenjuje se riječju: »članka«.
Članak 88.
U članku 352. stavku 1. riječ: »usmrti« zamjenjuje se riječju: »ubije«.
Članak 89.
U članku 381. stavku 1. točka 3. briše se.
U stavku 1. dosadašnje točke 4., 5., 6., 7., 8. i 9. postaju točke 3., 4., 5., 6., 7. i 8.
Članak 90.
U članku 383. u uvodnoj rečenici riječi: »30 dana« zamjenjuju se riječima: »tri
mjeseca«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/15Točka 1. mijenja se i glasi:
»1. ministar nadležan za pravosuđe uz suglasnost ministra nadležnog za poslove
socijalne skrbi donijet će propis o izvršavanju sigurnosne mjere te listu pravnih ili
fizičkih osoba licenciranih za provođenje sigurnosne mjere (članak 70.)«.
Iza točke 1. dodaju se nova točka 2. i točka 3. koje glase:
»2. ministar nadležan za unutarnje poslove uz suglasnost ministra nadležnog za
pravosuđe donijet će propise o izvršenju sigurnosnih mjera (članak 73. i članak 74.),
3. ministar nadležan za poslove pomorstva, prometa i infrastrukture donijet će propis o
izvršavanju sigurnosne mjere (članak 75.),«.
U dosadašnjoj točki 2., koja postaje točka 4., riječ: »zdravstvo« zamjenjuje se riječju:
»zdravlje«, riječi: »listu terapijskih zajednica licenciranih za provođenje sigurnosne
mjere obveznog liječenje od ovisnosti (članak 69.), listu pravnih ili fizičkih osoba
licenciranih za provođenje sigurnosne mjere obveznog psihosocijalnog tretmana (članak
70.) i« brišu se, a riječi: »športu (članak 190. i 191.)« zamjenjuju se riječima: »sportu
(članak 191.a)«.
Iza točke 4. dodaje se točka 5. koja glasi:
»5. ministar nadležan za poslove socijalne skrbi donijet će listu terapijskih zajednica
licenciranih za provođenje sigurnosne mjere (članak 69.)«.
Članak 91.
U članku 384. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka na kazne koje su izrečene ili se izvršavaju
sukladno odredbama Kaznenog zakona iz članka 381. stavka 1. točke 1. primjenjuju se
odredbe o uvjetnom otpustu tog Zakona.«.
Članak 92.
U članku 386. točki 1. riječi: »28. studenog 2002.« zamjenjuju se riječima: »19.
studenog 2008.«.
U točki 3. riječi: »2010/45/EU« zamjenjuju se riječima: »2010/53/EU«.
Točka 6. mijenja se i glasi:
»6. Direktiva 2008/98 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. godine o
otpadu koja zamjenjuje određene direktive,«.
Točka 12. mijenja se i glasi:
»12. Direktivom 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. godine
o suzbijanju i borbi protiv trgovanja ljudima i zaštiti žrtava,«.
Iza točke 20. dodaju se točke 21. i 22. koje glase:
»21. Okvirnom odlukom Vijeća 2000/383/JHA od 29. svibnja 2000. godine o jačanju
zaštite kaznenih sankcija i drugih sankcija protiv krivotvorenja povezanog s uvođenjem
eura,
22. Okvirnom odlukom Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. koja utvrđuje
minimalne odredbe vezane za sastavne elemente kaznenih djela i zakonskih kazni na
području nedopuštene trgovine drogama.«.12.09.2016. 144 21.12.2012 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/15Članak 93.
Ovlašćuje se Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora izraditi pročišćeni tekst
Kaznenog zakona.
Članak 94.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2013.
Klasa: 740­02/12­01/05
Zagreb, 14. prosinca 2012.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/16HRVATSKI SABOR
1095
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA
KAZNENOG ZAKONA
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, koji je Hrvatski sabor
donio na sjednici 8. svibnja 2015. godine.
Klasa: 011­01/15­01/41
Urbroj: 71­05­03/1­15­2
Zagreb, 13. svibnja 2015.
Predsjednica
Republike Hrvatske
Kolinda Grabar­Kitarović, v. r.
ZAKON
O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA
Članak 1.
U Kaznenom zakonu (»Narodne novine«, br. 125/11. i 144/12.) članku 14. stavku 3. iza
riječi: »članka 116.,« dodaju se riječi: »članka 152.,«, a iza riječi: »članka 158.,« dodaju
se riječi: »članka 159.,«.
Članak 2.
U članku 18. iza stavka 1. dodaju se novi stavci 2., 3. i 4. koji glase:
»(2) U slučajevima iz članka 14. ovoga Zakona kazneni postupak radi primjene
kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske neće se pokrenuti:
1. ako je pravomoćnom presudom izrečena kazna izvršena ili je u postupku izvršenja ili
više ne može biti izvršena prema zakonu države u kojoj je osoba osuđena,
2. ako je počinitelj u stranoj državi pravomoćnom presudom oslobođen ili mu je kazna
po zakonu države u kojoj je kazneno djelo počinio oproštena,
3. ako je nastupila zastara kaznenog progona.
(3) U slučajevima iz članka 14. stavka 1. i 2. ovoga Zakona kazneni postupak radi
primjene kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske neće se pokrenuti ako se30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/16kazneno djelo po zakonu države u kojoj je počinjeno progoni po prijedlogu ili privatnoj
tužbi, a takav prijedlog ili tužba nisu podneseni.
(4) U slučajevima iz članka 14. stavka 3. ovoga Zakona kazneni postupak radi primjene
kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske pokrenut će se i ako se kazneno djelo po
zakonu države u kojoj je počinjeno progoni po prijedlogu ili privatnoj tužbi, a takav
prijedlog ili tužba nisu podneseni.«.
U dosadašnjem stavku 2., koji postaje stavak 5., riječi: »članka 14.,« brišu se.
Dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 6. i 7.
Članak 3.
U članku 52. iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi:
»(4) Ostvaruju li se radnjama navedenim u stavku 1. ovoga članka obilježja više istih
kaznenih djela, produljeno kazneno djelo će se pravno označiti uzimajući u obzir zbroj
vrijednosti svih stvari, imovinskih prava i koristi pribavljenih odvojenim radnjama.«.
Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 5.
Članak 4.
U članku 55. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Sud može počinitelju uz rad za opće dobro odrediti zaštitni nadzor iz članka 64.
ovoga Zakona, čije trajanje ne može biti duže od vremena u kojem počinitelj mora
izvršiti rad za opće dobro.«.
U stavku 5. riječi: »i stručnosti« brišu se.
U stavku 6. riječ: »prvostupanjski« briše se.
U stavku 7. prva rečenica mijenja se i glasi: »Ako osuđenik svojom krivnjom ne
izvršava rad za opće dobro, sud će odmah donijeti odluku kojom određuje izvršenje
izrečene kazne u neizvršenom dijelu ili u cijelosti.«.
Članak 5.
U članku 56. stavku 3. druga rečenica briše se.
Članak 6.
U članku 58. stavku 1. iza prve rečenice dodaje se druga rečenica koja glasi: »Sud će
opozvati uvjetnu osudu ako osuđenik bez opravdanog razloga, u roku koji je određen
presudom, ne vrati imovinsku korist ostvarenu kaznenim djelom.«.
U stavku 7. iza riječi: »stavka 1.« stavlja se zarez, a riječi: »i 2.« zamjenjuju se riječima:
»2. i 6.«.
U stavku 8. riječi: »šest mjeseci« zamjenjuju se riječima: »godinu dana«.
Članak 7.
U članku 62. stavku 1. iza riječi: »Sud« dodaju se riječi: »uz uvjetnu osudu i djelomičnu
uvjetnu osudu«.
U stavku 2. riječ: »nužno« zamjenjuje se riječju: »korisno«.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/16U točki 4. iza riječi: »djela« dodaju se riječi: »uz stručnu pomoć nadležnog tijela za
probaciju«.
Točka 5. mijenja se i glasi:
»5. odvikavanje od ovisnosti o alkoholu, drogama ili drugih vrsta ovisnosti u terapijskoj
zajednici uz stručnu pomoć nadležnog tijela za probaciju,«.
Točka 6. briše se.
Dosadašnja točka 7. postaje točka 6.
Točke 8. i 9. brišu se.
Dosadašnja točka 10. postaje točka 7.
Točka 11. briše se.
Dosadašnje točke 12. i 13. postaju točke 8. i 9.
U dosadašnjoj točki 14., koja postaje točka 10., iza riječi: »uzdržavanja« dodaju se
riječi: »uz stručnu pomoć nadležnog tijela za probaciju«.
Dosadašnje točke 15. i 16. postaju točke 11. i 12.
Iza stavka 2. dodaju se stavci 3. i 4. koji glase:
»(3) Posebne obveze iz stavka 2. točaka 6. – 9. izvršava nadležno tijelo za probaciju uz
pomoć policije.
(4) Način izvršavanja posebnih obveza iz stavka 2. ovoga članka, a koje se izvršavaju
uz stručnu pomoć nadležnog tijela za probaciju, uređuje se posebnim zakonom i na
temelju tog zakona donesenim podzakonskim propisima.«.
Članak 8.
U članku 63. stavku 2. riječi: »točke 4., 5. i 6.« zamjenjuju se riječima: »točke 4. i 5.«.
Stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Obveza iz članka 62. stavka 2. točke 5. može se izreći u trajanju do tri godine.«.
Članak 9.
U članku 65. iza riječi: »približavanja,« dodaju se riječi: »uznemiravanja i uhođenja,«.
Članak 10.
Iza članka 67. dodaju se naslov i članak 67.a koji glase:
»Početak tijeka sigurnosnih mjera
Članak 67.a
Sigurnosne mjere teku od izvršnosti presude.«.
Članak 11.
U članku 68. stavak 2. briše se.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/16U dosadašnjem stavku 3., koji postaje stavak 2., u drugoj rečenici, iza riječi: »sustava«
dodaju se riječi: »uz nadzor nadležnog tijela za probaciju«.
Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 3.
U dosadašnjem stavku 5., koji postaje stavak 4., u prvoj rečenici riječi: »po postupku
propisanom posebnim zakonom« brišu se, a u drugoj rečenici iza riječi: »provodi«
stavlja se zarez i dodaju riječi: »nadležnog probacijskog ureda«.
Dosadašnji stavak 6. postaje stavak 5.
Iza dosadašnjeg stavka 7., koji postaje stavak 6., dodaje se novi stavak 7. koji glasi:
»(7) Sud će o presudi kojom je mjera iz stavka 1. ovoga članka izrečena uz novčanu
kaznu, rad za opće dobro ili uvjetnu osudu obavijestiti nadležno tijelo za probaciju radi
daljnjeg postupanja propisanog posebnim zakonom i na temelju tog zakona donesenim
podzakonskim propisima.«.
Članak 12.
U članku 69. stavak 2. briše se.
U dosadašnjem stavku 3., koji postaje stavak 2., iza druge rečenice dodaje se rečenica
koja glasi: »Mjera iz stavka 1. ovog članka izvršava se uz nadzor nadležnog tijela za
probaciju kada je izrečena uz novčanu kaznu, rad za opće dobro i uvjetnu osudu.«.
Dosadašnji stavci 4., 5. i 6. postaju stavci 3., 4. i 5.
U dosadašnjem stavku 7., koji postaje stavak 6., broj: »7.« zamjenjuje se brojem: »6.«.
Iza dosadašnjeg stavka 7., koji je postao stavak 6., dodaje se novi stavak 7. koji glasi:
»(7) Sud će o presudi kojom je mjera iz stavka 1. ovoga članka izrečena uz novčanu
kaznu, rad za opće dobro ili uvjetnu osudu obavijestiti nadležno tijelo za probaciju radi
daljnjeg postupanja propisanog posebnim zakonom i na temelju tog zakona donesenim
podzakonskim propisima.«.
Članak 13.
U članku 70. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.
U dosadašnjem stavku 4., koji postaje stavak 3., iza riječi: »izvršenja kazne zatvora«
dodaju se riječi: »ili rada za opće dobro, isteka roka provjeravanja primjenom uvjetne
osude«.
Iza dosadašnjeg stavka 4., koji je postao stavak 3., dodaje se novi stavak 4. koji glasi:
»(4) Sud će o presudi kojom je mjera iz stavka 1. ovoga članka izrečena uz novčanu
kaznu, rad za opće dobro ili uvjetnu osudu obavijestiti nadležno tijelo za probaciju radi
daljnjeg postupanja propisanog posebnim zakonom i na temelju tog zakona donesenim
podzakonskim propisima.«.
Članak 14.
U članku 71. stavku 1. riječi: »u trajanju od jedne do deset godina računajući od
izvršnosti sudske odluke« brišu se.
Stavak 2. mijenja se i glasi:30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/16»(2) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izriče se u trajanju od jedne do deset godina.
Počinitelju koji je osuđen na kaznu zatvora, a nije mu izrečena uvjetna osuda niti je
kazna zatvora zamijenjena radom za opće dobro, mjera iz stavka 1. ovoga članka izreći
će se u trajanju koje je od jedne do deset godina dulje od izrečene kazne zatvora.«.
U stavku 6. riječi: »tri godine od početka izvršenja« zamjenjuju se riječima: »polovine
trajanja sigurnosne«.
U stavku 7. prva rečenica mijenja se i glasi: »Po proteku najdužeg vremena iz stavka 2.
ovoga članka sigurnosnu mjeru izrečenu na temelju stavka 3. ovoga članka sud može na
prijedlog osuđenika obustaviti ako ustanovi da više ne postoji opasnost iz stavka 1.
ovoga članka.«.
U stavku 8. riječi: »pravomoćno izrečenoj mjeri« zamjenjuju se riječima: »presudi
kojom je izrečena mjera iz stavka 1. ovoga članka«.
Članak 15.
U članku 72. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Mjera iz stavka 1. ovoga članka određuje se u trajanju od jedne do pet godina.
Počinitelju koji je osuđen na kaznu zatvora, a nije mu izrečena uvjetna osuda niti je
kazna zatvora zamijenjena radom za opće dobro, mjera iz stavka 1. ovoga članka izreći
će se u trajanju koje je od jedne do pet godina dulje od izrečene kazne zatvora.«.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»(4) Po proteku polovine trajanja sigurnosne mjere izrečene na temelju stavka 1. ovoga
članka sud može na prijedlog osuđenika obustaviti njezino izvršenje ako ustanovi da
više ne postoji opasnost iz stavka 1. ovoga članka. Osuđenik može ponoviti prijedlog,
ali ne prije proteka jedne godine od zadnjeg preispitivanja.«.
Stavak 8. mijenja se i glasi:
»(8) Sud će o presudi kojom je izrečena mjera iz stavka 1. ovoga članka obavijestiti
policiju.«.
Iza stavka 8. dodaje se stavak 9. koji glasi:
»(9) Način izvršavanja mjere iz stavka 1. ovoga članka pravilnikom će propisati
ministar nadležan za unutarnje poslove.«.
Članak 16.
Naslov iznad članka 73. mijenja se i glasi: »Zabrana približavanja, uznemiravanja ili
uhođenja«.
Članak 73. mijenja se i glasi:
»(1) Sigurnosna mjera zabrane približavanja, uznemiravanja ili uhođenja žrtve, druge
osobe ili grupe osoba, odnosno zabrane približavanja određenom mjestu sud će izreći
počinitelju kad postoji opasnost da bi počinitelj prema tim osobama ili na tim mjestima
mogao ponovo počiniti kazneno djelo.
(2) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izriče se u trajanju od jedne do pet godina.
Počinitelju koji je osuđen na kaznu zatvora, a nije mu izrečena uvjetna osuda niti je
kazna zatvora zamijenjena radom za opće dobro, mjera iz stavka 1. ovoga članka izreći
će se u trajanju koje je od jedne do pet godina dulje od izrečene kazne zatvora.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/16(3) Po proteku polovine trajanja sigurnosne mjere izrečene na temelju stavka 1. ovoga
članka sud može na prijedlog osuđenika obustaviti njezino izvršenje ako ustanovi da
više ne postoji opasnost iz stavka 1. ovoga članka. Osuđenik može ponoviti prijedlog,
ali ne prije proteka jedne godine od zadnjeg preispitivanja.
(4) Na zabranu približavanja shodno će se primijeniti odredba članka 71. stavka 5.
ovoga Zakona.
(5) Sud će o presudi kojom je izrečena mjera iz stavka 1. ovoga članka obavijestiti
policiju.«.
Članak 17.
U članku 74. stavak 2. mijenja se i glasi:
»(2) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izriče se u trajanju od tri mjeseca do tri godine.
Počinitelju koji je osuđen na kaznu zatvora, a nije mu izrečena uvjetna osuda niti je
kazna zatvora zamijenjena radom za opće dobro, mjera iz stavka 1. ovoga članka izreći
će se u trajanju koje je od tri mjeseca do tri godine dulje od izrečene kazne zatvora.«.
U stavku 3. iza riječi: »kućanstvo« zarez i riječi: »s tim da se vrijeme provedeno u
zatvoru, kaznionici ili ustanovi ne uračunava u vrijeme trajanja ove mjere« brišu se.
U stavku 4. riječi: »jedne godine od početka izvršavanja« zamjenjuju se riječima:
»polovine trajanja«, a riječi: »udaljenja iz zajedničkog kućanstva« brišu se.
U stavku 6. riječi: »pravomoćno izrečenoj zabrani« zamjenjuju se riječima: »presudi
kojom je izrečena mjera«, a riječi: »nadležno tijelo za probaciju i nadležnu policijsku
upravu« zamjenjuju se riječju: »policiju«.
Članak 18.
U članku 75. stavku 1. riječi: »od šest mjeseci do dvije godine računajući od izvršnosti
sudske odluke« brišu se.
Stavak 2. mijenja se i glasi:
»(2) Mjera iz stavka 1. ovoga članka izriče se u trajanju od šest mjeseci do dvije godine.
Počinitelju koji je osuđen na kaznu zatvora, a nije mu izrečena uvjetna osuda niti je
kazna zatvora zamijenjena radom za opće dobro, mjera iz stavka 1. ovoga članka izreći
će se u trajanju koje je od šest mjeseci do dvije godine dulje od izrečene kazne
zatvora.«.
Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Po proteku polovine trajanja sigurnosne mjere izrečene na temelju stavka 1. ovoga
članka sud može na prijedlog osuđenika obustaviti njezino izvršenje ako ustanovi da
više ne postoji opasnost iz stavka 1. ovoga članka. Osuđenik može ponoviti prijedlog,
ali ne prije proteka jedne godine od zadnjeg preispitivanja.«.
Dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 4. i 5.
Članak 19.
U članku 76. stavku 1. iza riječi: »izdržana« dodaju se riječi: »jer osuđeniku nije
odobren uvjetni otpust,«.
U stavku 2. prva rečenica mijenja se i glasi: »Vrijeme provjeravanja traje jednu godinu
osim ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počinjeno na štetu djeteta kada
vrijeme provjeravanja traje tri godine.«30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/16Članak 20.
Naslov iznad članka 78. mijenja se i glasi: »Prošireno oduzimanje imovinske koristi«.
U članku 78. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Na prošireno oduzimanje imovinske koristi od kaznenog djela za koje je nadležan
Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta te za kaznena djela iz Glave
XVII. i Glave XXV. ovoga Zakona, ako je tim djelima ostvarena imovinska korist,
primjenjuju se odredbe članka 77. ovoga Zakona ako ovim člankom nije drukčije
propisano.«.
U stavku 2. riječi: »iz nadležnosti Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog
kriminaliteta« zamjenjuju se riječima: »iz stavka 1. ovoga članka«.
Članak 21.
Članak 79. mijenja se i glasi:
»(1) Predmeti i sredstva koji su nastali počinjenjem kaznenog djela oduzet će se.
(2) Predmeti i sredstva koji su bili namijenjeni ili uporabljeni za počinjenje kaznenog
djela oduzet će se ako postoji opasnost da će se ponovno uporabiti za počinjenje
kaznenog djela ili je njihovo oduzimanje potrebno radi zaštite opće sigurnosti, javnog
poretka ili zbog moralnih razloga.
(3) Ako su ispunjene pretpostavke iz stavka 1. ili 2. ovoga članka, sud može oduzeti
predmete i sredstva i kada počinitelj protupravne radnje nije kriv.
(4) Oduzeti predmeti i sredstva postaju vlasništvo Republike Hrvatske. To ne utječe na
pravo trećih osoba za naknadu štete prema počinitelju zbog oduzetog predmeta ili
sredstva. Vlasnik oduzetog predmeta ili sredstva koji nije počinitelj djela ima pravo na
povrat predmeta i sredstva ili naknadu njihove tržišne vrijednosti iz državnog
proračuna, osim ako je najmanje krajnjom nepažnjom pridonio da predmet ili sredstvo
bude namijenjeno ili uporabljeno za počinjenje kaznenog djela ili da nastane njegovim
počinjenjem ili ako je pribavio predmet ili sredstvo znajući za okolnosti koje
omogućuju njegovo oduzimanje.
(5) Kada je zakonom za određeno kazneno djelo propisano oduzimanje predmeta ili
sredstva, vlasnik nema pravo na naknadu iz državnog proračuna, ako posebnim
zakonom nije drukčije određeno.
(6) Sud može naložiti uništenje oduzetog predmeta ili sredstva.«.
Članak 22.
U članku 81. stavku 2. iza riječi: »ratnog zločina (članak 91.)« stavlja se zarez i dodaju
riječi: »terorizma (članak 97. stavak 4.), teškog ubojstva (članak 111.), ubojstva osobe
pod međunarodnom zaštitom (članak 352.)«.
Članak 23.
U članku 82. stavku 3. iza riječi: »članka 114. stavka 2.,« dodaju se riječi: »članka
115.,«, iza riječi: »članka 154.« riječi: »stavka 1. točke 2.« brišu se, a iza riječi: »članka
166.,« dodaju se riječi: »članka 169.,«.
Članak 24.
U članku 83. stavku 2. iza riječi: »ratnog zločina (članak 91.)« stavlja se zarez i dodaju
riječi: »terorizma (članak 97. stavak 4.), teškog ubojstva (članak 111.), ubojstva osobe30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/16pod međunarodnom zaštitom (članak 352.)«.
Članak 25.
U članku 87. stavku 6. iza riječi: »djelovanja pravne osobe« dodaju se riječi: »ili
državnih tijela ili tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave«.
U stavku 8. iza riječi: »izvanbračni drug« stavlja se zarez, a riječi: »ili istospolni
partner« zamjenjuju se riječima: »životni partner ili neformalni životni partner«.
U stavku 9. iza riječi: »izvanbračni drug« stavlja se zarez, a riječi: »ili istospolni
partner« zamjenjuju se riječima: »bivši životni partner ili neformalni životni partner,
osobe koje imaju zajedničko dijete«.
Stavak 11. mijenja se i glasi:
»(11) Neformalni životni partner je osoba koja živi u istospolnoj zajednici koja ima
trajniji karakter.«.
U stavku 13. iza riječi: »tajnom« zarez i riječi: »a nije riječ o klasificiranom podatku
sukladno posebnom zakonu« brišu se.
Iza stavka 22. dodaje se novi stavak 23. koji glasi:
»(23) Imovinom se smatra imovina bilo koje vrste, neovisno o tome je li materijalna ili
nematerijalna, pokretna ili nepokretna, odnosno pravni dokumenti ili instrumenti kojima
se dokazuje pravo na ili interes za takvu imovinu.«.
Dosadašnji stavci 23. i 24. postaju stavci 24. i 25.
Iza dosadašnjeg stavka 25., koji postaje stavak 26., dodaju se stavci 27., 28., 29. i 30.
koji glase:
»(27) Vrijednost imovine, imovinske štete, imovinske koristi, porezne obveze i državne
potpore je velikih razmjera ako prelazi 600.000,00 kuna. Razaranja prouzročena
kaznenim djelima su velika ako prelaze 600.000,00 kuna.
(28) Vrijednost imovine je većeg opsega ako prelazi 200.000,00 kuna.
(29) Vrijednost stvari, imovinskog prava i imovinske koristi je velika ako prelazi
60.000,00 kuna. Vrijednost imovinske koristi i štete je znatna ako prelazi 60.000,00
kuna.
(30) Vrijednost stvari, imovinskog prava i imovinske koristi je mala ako ne prelazi
1000,00 kuna.«.
Članak 26.
U članku 91. stavku 1. točka 8. mijenja se i glasi:
»8. opsežno uništavanje i oduzimanje imovine koje nije opravdano vojnom nuždom i
koje je provedeno nezakonito i samovoljno,«.
Članak 27.
U članku 103. iza riječi: »članka 97.« dodaju se riječi: »do članka 102.«.
Članak 28.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/16U članku 117. stavku 2. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba u
obavljanju«.
Članak 29.
U članku 118. stavku 2. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba u
obavljanju«.
Članak 30.
U članku 119. stavku 2. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba u
obavljanju«.
Članak 31.
U članku 136. stavku 3. iza riječi: »djetetu,« dodaju se riječi: »osobi s težim
invaliditetom, bliskoj osobi«, a iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorne
osobe u obavljanju«.
Članak 32.
U članku 137. stavku 2. iza riječi: »djetetu« stavlja se zarez, riječ: »ili« briše se, a iza
riječi: »invaliditetom« dodaju se riječi: »ili bliskoj osobi«.
Članak 33.
U članku 138. stavku 2. iza riječi: »djetetu« stavlja se zarez, a riječi: »ili osobi s težim
invaliditetom ili bliskoj osobi« zamjenjuju se riječima: »osobi s težim invaliditetom,
bliskoj osobi, odvjetniku u obavljanju njegove djelatnosti ili prema odgovornoj osobi u
obavljanju javne ovlasti«.
Članak 34.
U članku 139. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. i 2. ovoga članka počinjeno prema službenoj ili
odgovornoj osobi u obavljanju javne ovlasti ili u vezi s njezinim radom ili položajem, ili
prema novinaru u vezi s njegovim poslom, ili prema odvjetniku u obavljanju njegove
djelatnosti, ili prema većem broju ljudi, ili ako je prouzročilo veću uznemirenost
stanovništva, ili ako je osoba kojoj se prijeti dulje vrijeme stavljena u težak položaj,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.«.
Članak 35.
U članku 140. stavku 1. riječi: »uspostavi ili nastoji uspostaviti« zamjenjuju se riječima:
»nastoji uspostaviti ili uspostavlja«.
U stavku 2. riječi: »istospolnog partnera« zamjenjuju se riječima: »životnog partnera ili
neformalnog životnog partnera«.
Članak 36.
U članku 141. stavku 2. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba u
obavljanju«.
Članak 37.
U članku 142. stavku 3. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba u
obavljanju«.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/16Članak 38.
U članku 143. stavku 3. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba u
obavljanju«.
Članak 39.
U članku 144. stavku 2. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba u
obavljanju«.
Članak 40.
U članku 146. stavku 4. riječ: »svojih« zamjenjuje se riječima: »službe ili odgovorna
osoba u obavljanju javne«.
Članak 41.
U članku 147. stavak 5. briše se.
Članak 42.
Naslov iznad članka 148. mijenja se i glasi: »Teško sramoćenje«.
U članku 148. stavci 3. i 4. mijenjaju se i glase:
»(3) Nema kaznenog djela teškog sramoćenja ako počinitelj dokaže istinitost činjenične
tvrdnje koju je iznosio ili pronosio ili postojanje ozbiljnog razloga zbog kojeg je
povjerovao u njezinu istinitost.
(4) Dokazivanje okolnosti iz stavka 3. ovog članka nije dopušteno ako se činjenične
tvrdnje iz stavka 1. odnose na osobne ili obiteljske prilike.«.
Članak 43.
Iza članka 148. dodaje se naslov i članak 148.a koji glase:
»Isključenje protupravnosti za kaznena djela uvrede i teškog sramoćenja
Članak 148.a
Nema kaznenog djela iz članka 147. i 148. ovoga Zakona ako je počinitelj njihova
obilježja ostvario u znanstvenom, stručnom, književnom, umjetničkom djelu ili javnoj
informaciji, u obavljanju dužnosti propisane zakonom, političke ili druge javne ili
društvene djelatnosti, u novinarskom poslu ili obrani nekog prava, a to je učinio u
javnom interesu ili zbog drugih opravdanih razloga.«.
Članak 44.
U članku 150. stavku 2. riječi: »istospolnog partnera« zamjenjuju se riječima: »životnog
partnera ili neformalnog životnog partnera«.
Članak 45.
U članku 154. stavku 3. iza riječi: »osobe« dodaju se riječi: »ili osobe nad kojom je
izvršen spolni odnošaj bez pristanka«.
Članak 46.
U članku 157. stavku 3. iza riječi: »prostituciju« dodaju se riječi: »druge osobe«.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/16Članak 47.
U članku 159. stavku 2. iza riječi: »očuh« stavlja se zarez, a riječi: »ili maćeha«
zamjenjuju se riječima: »maćeha ili izvanbračni drug ili životni partner ili neformalni
životni partner roditelja djeteta«.
Članak 48.
U članku 173. stavku 2. iza riječi: »državnom tijelu« dodaju se riječi: »ili odgovorna
osoba u obavljanju javne ovlasti«.
Članak 49.
Iza članka 179. dodaju se naslov i članak 179.a koji glase:
»Nasilje u obitelji
Članak 179.a
Tko teško krši propise o zaštiti od nasilja u obitelji i time kod člana obitelji ili bliske
osobe izazove strah za njezinu sigurnost ili sigurnost njoj bliskih osoba ili je dovede u
ponižavajući položaj, a time nije počinjeno teže kazneno djelo,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.«.
Članak 50.
U članku 190. stavku 3. riječi: »vezi sa službom ili svojom javnom« zamjenjuju se
riječima: »obavljanju službe ili odgovorna osoba u obavljanju javne«.
U stavku 6. iza riječi: »nabavi« stavlja se zarez i dodaju riječi: »prenese, izveze ili
uveze«.
Članak 51.
U članku 191.a stavku 2. riječi: »vezi sa službom ili svojom javnom« zamjenjuju se
riječima: »obavljanju službe ili odgovorna osoba u obavljanju javne«.
Članak 52.
U članku 196. iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Tko kazneno djelo iz stavka 1. ovoga članka počini iz nehaja, kaznit će se kaznom
zatvora do jedne godine.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
Članak 53.
U članku 228. stavku 1. riječi: »od šest mjeseci do pet godina« zamjenjuju se riječima:
»do tri godine«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Ako je vrijednost ukradene stvari velika, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od
šest mjeseci do pet godina.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
Iza dosadašnjeg stavka 3., koji postaje stavak 4., dodaje se stavak 5. koji glasi:30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/16»(5) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka počinitelj će se kazniti.«.
Članak 54.
U članku 229. stavku 1. u uvodnoj rečenici riječi: »jedne do osam« zamjenjuju se
riječima: »šest mjeseci do pet«.
U stavku 1. točka 5. briše se.
Dosadašnje točke 6., 7., 8., 9. i 10. postaju točke 5., 6., 7., 8. i 9.
U dosadašnjoj točki 10., koja postaje točka 9., iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi:
»odgovorna osoba u obavljanju«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Ako su ostvarena obilježja teške krađe iz stavka 1., a vrijednost ukradene stvari je
velika, počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.«.
U dosadašnjem stavku 2., koji postaje stavak 3., broj: »4.« zamjenjuje se brojem: »6.«.
Članak 55.
U članku 231. stavku 2. iza riječi: »ovoga članka« dodaju se riječi: »pribavljena znatna
imovinska korist ili je«.
Članak 56.
U članku 241. stavku 1. iza riječi: »stvar« dodaju se riječi: »ili stvar osobe čije interese
zastupa«.
U stavku 2. iza riječi: »imovine« dodaju se riječi: »ili imovine osobe čije interese
zastupa«.
Članak 57.
U članku 242. stavku 2. iza riječi: »ovoga članka« dodaju se riječi: »ili je pribavljena
znatna imovinska korist«.
Članak 58.
U članku 245. stavku 1. iza riječi: »232. stavka« dodaje se broj: »1.,«.
U stavku 2. zarez iza riječi: »članka 234. stavka 1.« i riječi: »članka 235. stavka 1.«
brišu se.
Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Kazneno djelo iz članka 235. stavka 1. ovoga Zakona progoni se po prijedlogu,
osim ako je djelo počinjeno na štetu državne imovine.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
U dosadašnjem stavku 3., koji postaje stavak 4., riječi: »istospolnog partnera«
zamjenjuju se riječima: »životnog partnera ili neformalnog životnog partnera«, riječ:
»rođaka« zamjenjuje se riječju: »srodnika«, a iza riječi: »sestre,« dodaju se riječi:
»posvojitelja, posvojenika«.
Članak 59.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/16U članku 256. stavku 3. iza riječi: »porezne« dodaju se riječi: »ili carinske«.
Članak 60.
U članku 263. stavku 1. iza riječi: »Tko« dodaje se riječ: »neovlašteno«, a iza riječi:
»zabranjena« dodaju se riječi: »ili ograničena«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Kaznom iz stavka 1. kaznit će se tko napravi, nabavi, prenese, izveze ili uveze,
posjeduje opremu, materijal ili tvari koje se mogu uporabiti za nedozvoljenu
proizvodnju i za koje zna da su namijenjeni nedozvoljenoj proizvodnji.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
Članak 61.
U članku 264. stavku 1. iza riječi: »prodaje« stavlja se zarez i dodaje riječ: »prenosi«.
Članak 62.
U članku 266. stavku 1. riječ: »jedne« zamjenjuje se riječju: »dvije«.
U stavku 2. iza riječi: »vlasti,« dodaju se riječi: »Ustavnog suda Republike Hrvatske i
međunarodne organizacije koje je Republika Hrvatska član,«.
Članak 63.
U članku 272. stavku 1. iza riječi: »nabavi,« dodaje se riječ: »uveze,«.
U stavku 2. iza riječi: »nabavi,« dodaje se riječ: »uveze,«, a riječ: »jedne« zamjenjuje se
riječju: »dvije«.
Članak 64.
U članku 273. stavku 1. iza riječi: »vlasti,« dodaju se riječi: »Ustavnog suda Republike
Hrvatske i međunarodne organizacije koje je Republika Hrvatska član,«.
Članak 65.
U članku 274. stavku 1. iza riječi: »posjeduje« stavlja se zarez i dodaju riječi: »uveze,
izveze, prima«.
Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Za pokušaj kaznenog djela iz stavka 2. počinitelj će se kazniti.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
Članak 66.
Članak 283. mijenja se i glasi:
»(1) Tko izrađuje, prima, nabavlja, posjeduje, prodaje ili daje na uporabu uređaje,
predmete, računalne programe i računalne podatke te druga sredstva za krivotvorenje ili
izmjenu novca ili sigurnosnih obilježja kao što su hologrami, vodeni žigovi ili drugi
sastavni dijelovi novca koji služe za zaštitu od krivotvorenja, kaznit će se kaznom
zatvora do tri godine.30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/16(2) Kaznom iz stavka 1. kaznit će se tko izrađuje, prima, nabavlja, posjeduje, prodaje ili
daje na uporabu uređaje, predmete, računalne programe i računalne podatke te druga
sredstva za izradu lažnih vrijednosnih papira, lažnih znakova za vrijednost izdanih na
temelju propisa, lažnih znakova za obilježavanje robe, lažnih mjera i utega i
krivotvorenih isprava.
(3) Sredstva iz stavka 1. i 2. ovoga članka će se oduzeti.«.
Članak 67.
U članku 298. iza riječi: »službe ili« dodaju se riječi: »odgovorna osoba koja u
obavljanju«.
Članak 68.
U članku 300. stavku 1. riječ: »neklasificirane« briše se.
Članak 69.
U članku 301. stavku 3. riječi: »istospolnoj zajednici« zamjenjuju se riječima: »životnoj
zajednici ili neformalnoj životnoj zajednici«, a riječ: »rođak« zamjenjuje se riječju:
»srodnik«.
Članak 70.
U članku 302. stavku 4. riječi: »istospolnoj zajednici« zamjenjuju se riječima: »životnoj
zajednici ili neformalnoj životnoj zajednici«, a riječ: »rođak« zamjenjuje se riječju:
»srodnik«.
Članak 71.
U članku 303. stavku 5. riječi: »istospolnoj zajednici« zamjenjuju se riječima: »životnoj
zajednici ili neformalnoj životnoj zajednici«, a riječ: »rođak« zamjenjuje se riječju:
»srodnik«.
Članak 72.
Iza članka 323. dodaju se naslov i članak 323.a koji glase:
»Nasilničko ponašanje
Članak 323.a
Tko nasiljem, zlostavljanjem, iživljavanjem ili drugim osobito drskim ponašanjem na
javnom mjestu drugoga dovede u ponižavajući položaj, a time nije počinjeno teže
kazneno djelo,
kaznit će se kaznom zatvora do tri godine.«.
Članak 73.
Naslov iznad članka 326. mijenja se i glasi: »Protuzakonito ulaženje, kretanje i boravak
u Republici Hrvatskoj, drugoj državi članici Europske unije ili potpisnici Šengenskog
sporazuma«.
Članak 326. mijenja se i glasi:
»(1) Tko iz koristoljublja omogući ili pomogne drugoj osobi nedozvoljeno ući, izići,
kretati se ili boraviti u Republici Hrvatskoj ili drugoj državi članici Europske unije ili
potpisnici Šengenskog sporazuma,30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/16kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina.
(2) Ako je pri počinjenju kaznenog djela iz stavka 1. ovoga članka doveden u opasnost
život ili tijelo osobe koja nedozvoljeno ulazi, kreće se ili boravi u Republici Hrvatskoj
ili drugoj državi članici Europske unije ili potpisnici Šengenskog sporazuma, ili je s
njom postupano na nečovječan ili ponižavajući način, ili je djelo počinila službena
osoba u obavljanju službene dužnosti,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina.«.«
Članak 74.
U članku 331. stavku 1. riječi: »ili je dozvoljeno samo uz prethodno odobrenje« brišu
se.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se tko neovlašteno izrađuje radi
prodaje, prodaje drugome ili drugome pribavlja u posjed vatreno oružje, streljivo,
eksplozivne tvari ili njihove sastavne ili rezervne dijelove čije je nabavljanje, prodaja ili
posjedovanje građanima dozvoljeno samo uz prethodno odobrenje.«.
Dosadašnji stavci 2., 3., 4., 5. i 6. postaju stavci 3., 4., 5., 6. i 7.
Članak 75.
U članku 339. stavku 1. riječi: »šest mjeseci do pet« zamjenjuju se riječima: »jedne do
osam«.
Članak 76.
U članku 386. točka 3. mijenja se i glasi:
»3. Direktivom 2010/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. godine o
standardima kvalitete i sigurnosti ljudskih organa namijenjenih transplantaciji,«.
Točka 8. mijenja se i glasi:
»8. Direktivom 2002/90/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2002.
godine o definiranju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka,«.
Točka 11. mijenja se i glasi:
»11. Okvirnom odlukom Vijeća 2005/212/PUP od 24. veljače 2005. o oduzimanju
imovinske koristi, sredstava i imovine pribavljene kaznenim djelom,«.
Točka 13. mijenja se i glasi:
»13. Okvirnom odlukom Vijeća 2001/500/PUP od 26. lipnja 2001. godine o pranju
novca, identifikaciji, praćenju, zamrzavanju, pljenidbi i oduzimanju imovine i
imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima,«.
Točka 14. mijenja se i glasi:
»14. Okvirnom odlukom Vijeća 2002/946/PUP od 28. studenoga 2002. godine o jačanju
kaznenopravnog okvira za sprečavanje pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i
boravka,«.
Točka 15. mijenja se i glasi:30.08.2016. 56 22.05.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/16»15. Okvirnom odlukom Vijeća 2002/475/PUP od 13. lipnja 2002. godine o suzbijanju
terorizma,«.
Točka 21. mijenja se i glasi:
»21. Okvirnom odlukom Vijeća 2000/383/JHA od 29. svibnja 2000. o povećanju zaštite
kaznenim i drugim sankcijama protiv krivotvorenja povezanoga s uvođenjem eura,«.
Točka 22. mijenja se i glasi:
»22. Okvirnom odlukom Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. kojom se
utvrđuju minimalne odredbe u vezi sa sastavnim elementima kaznenih djela i zakonskih
kazni u području nedopuštene trgovine drogama,«.
Iza točke 22. dodaju se točke 23., 24. i 25. koje glase:
»23. Direktivom 2013/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o
napadima na informacijski sustav i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP,
24. Direktivom 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011 o
suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje
pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP,
25. Direktivom 2014/62/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o
kaznenopravnoj zaštiti eura i drugih valuta od krivotvorenja, kojom se zamjenjuje
Okvirna odluka Vijeća 2000/383/PUP.«.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 77.
Pravilnik iz članka 15. ovoga Zakona ministar nadležan za unutarnje poslove donijet će
u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 78.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Klasa: 022­03/14­01/102
Zagreb, 8. svibnja 2015.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.30.08.2016. 61 03.06.2015 Ispravak Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/1HRVATSKI SABOR
1188
Nakon izvršenog uspoređivanja s izvornim tekstom utvrđena je pogreška u Zakonu o
izmjenama i dopunama Kaznenog zakona koji je objavljen u »Narodnim novinama«
broj 56 od 22. svibnja 2015. te se daje
ISPRAVAK
ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA KAZNENOG ZAKONA
U članku 53. stavku 2. umjesto broja: »1.« treba stajati broj: »2.«, umjesto broja: »2.«
treba stajati broj: »3.«, a umjesto oznake stavka: »(2)« treba stajati oznaka stavka:
»(3)«.
U stavku 3. umjesto broja: »2.« treba stajati broj: »3.«, a umjesto broja: »3.« treba
stajati broj: »4.«.
U članku 54. stavku 6. iza riječi: »zamjenjuje se brojem: »6.« trebaju stajati riječi: », a
zarez i riječi: »6. i 7.« brišu se«.
Klasa: 022­03/14­01/102
Zagreb, 28. svibnja 2015.
Tajnica
Hrvatskoga sabora
dr. sc. Lidija Bagarić, v. r.