Ол0Додаток 1  
до Технічного регламенту  
 
Терміни та визначення, що застосовуються у додатках 2 -6 
 
У додатках 2 -6 застосовуються такі терміни та визначення:  
 
джерело світла ртутне високого тиску – джерело світла з використанням 
розряду високої інтенсивності, в якому більша частина світла виробляється, 
прямо чи опосередковано, випромінюванням переважно в парах  ртуті, що 
працює при парціальному тиску понад 100 кПа;  
джерело світла металогалогенне високого тиску (MH) – джерело світла з 
використанням розряду висок ої інтенсивності, в якому світло утворюється 
випромінюванням в парах суміші металів, галогенідів металів та продуктів 
дисоціації галогенідів металів. Джерела світла МН можуть мати один 
(«одноцокольні») або два («двоцокольні») роз’ єми для електропостачання.  
Матеріалом для дугової трубки джерел світла MH може бути кварц (QMH) або 
кераміка (CMH);  
джерело світла, що налаштовується за кольором (CTLS) – джерело світла, 
яке можна налаштувати на випромінювання світла з великою різноманітністю 
кольорів за межами діа пазону, визначеного у пункті  цього Технічного 
регламенту, але яке також можна налаштувати на випромінювання білого 
світла , що входить до  діапазону, визначеного у пункті 3 цього Технічного 
регламенту, для якої джерело світла входить до сфери дії цього Техн ічного 
регламенту.  
Білі джерела світла, що налаштовуються, які можна налаштувати лише на 
випромінювання світла з різними корельованими колірними температурами в 
межах діапазону, визначеного у пункті 3 цього Технічного регламенту, і 
джерела світла від тьмя ного до теплого, які переміщують вихід білого світла 
на нижчу корельовану колірну температуру при затемненні, імітуючи  
поведінку джерела світла з розжарюванням, не вважаються CTLS;   
джерело світла високої яскравості (HLLS) – світлодіодне джерело світла 
із середньою яскравістю більше 30 кд/мм2 у напрямку пікової інтенсивності;  
джерело світла з магнітною індукцією – джерело світла з використанням 
люмінісцентної  технології, де енергія передається газовому розряду за 
допомогою індукованого високочастотного маг нітного поля замість 
електродів, розміщених всередині газового розряду. Магнітний індуктор може 
бути зовнішнім або внутрішнім залежно від форми газорозрядної трубки;  
дистанційно ініційований тригер – сигнал, який надходить з -поза меж 
джерела світла або сам остійного пристрою керування через мережу;  
друга оболонка – друга зовнішня оболонка на джерелі світла HID, яка не 
потрібна для виробництва світла, наприклад, зовнішній рукав для запобігання 
викиду ртуті та скла в навколишнє середовище у разі поломки лампи.  При 
визначенні наявності другої оболонки дугові трубки HID не вважаються 
оболонкою;  2                              Продовження додатк а 1 
 
ефективність пристрою  керування – вихідн а потужність, як у дає джерело 
світла, поділен а на вхідну потужність самостійного  пристрою  керування з 
використанням умов і методів,  визначених у стандартах. Будь -які елементи 
керування освітленням та частини не для освітлення від’єднуються, 
вимикаються або встановлюються на мінімальне споживання електроенергії 
відповідно до інструкцій виробника та віднімаються від загальної вхідної 
потужності;  
заявлені значення – значення, надані виробником, імпортером або 
уповноваженим представником для заявлених, розрахованих або виміряних 
технічних параметрів відповідно до пункту 6 Технічного регламенту, для 
перевірки відповідності органами  державно го ринкового нагляду ; 
з живленням від батареї – виріб, який працює лише від постійного струму 
(DC), що подається від джерела, яке міститься в тому самому виробі, без 
підключення безпосередньо чи опосередковано до електромережі;  
коефіцієнт збереження  світло вого потоку (XLMF) – відношення 
світлового потоку, який випромінює джерело світла в певний час його 
функціонування, до початкового світлового потоку;  
коефіцієнт довговічності (SF) – визначена частка від загальної кількості 
джерел світла, які продовжують пр ацювати у певний час за визначених умов і 
частоти перемикань;  
коефіцієнт потужності  (cos φ1) – косинус фазового кута φ1 між основною 
гармонікою напруги електромережі та основною гармонікою мережевого 
струму. Використовується для живлення джерела світла за LED - або OLED -
технологією. Коефіцієнт потужності  вимірюється при повному навантаженні 
для референтного налаштування керування, де це застосовано, з будь -якими 
деталями керування освітленням у режимі керування та частинами не для 
освітлення, відключеними, в имкненими або встановленими на мінімальне 
споживання електроенергії відповідно до інструкцій виробника;  
компактне люмінесцентне джерело світла (CFL) – одно цокольне 
люмінесцентне джерело світла конструкцією із зігнутою трубкою, призначене 
для розміщення в невеликих приміщеннях. CFL можуть мати переважно 
спіральну форму (тобто фігурні форми) або переважно форму кількох 
з’єднаних паралельних трубок, з додатковою зовнішньою колбою або без неї. 
CFL доступні з фізично інтегрованим пристроєм керування (CFLi) або без 
нього (CFLni);  
корельована колірна температура (CCT [K]) – температура 
випромінювача Планка (чорне тіло), чий колір найбільш схожий на колір 
певного стимулу при тій самій яскравості та за визначених умов перегляду;  
корисний світловий потік (Φ use ) – частина світлового потоку джерела 
світла, яка враховується при визначенні його енергоефективності:  
— для неспрямованого джерела світла це загальний потік,  що 
випромінюється в тілесному куті 4π ср (відповідає 360° кулі);  3                              Продовження додатк а 1 
 
— для спрямованого джерела світла з кутом випромінення ≥ 90° – це 
потік, що випромінюється в тілесному куті π sr (відповідає  конусу з кутом 
120°);  
— для спрямованого джерела світла з кутом випромінення < 90° – це 
потік, що випромінюється в тілесному куті 0,586π ср (відповідає конусу з 
кутом 90 °); 
кут випромінювання спрямованого джерела світла – кут між двома 
уявними лініями в площині, що проходить крізь оптичну вісь 
випромінювання, так , що ці лінії проходять крізь центр передньої грані 
джерела світла та крізь точки, в яких сила світла становить  50% інтенсивності 
центрального променя, де інтенсивність центрального променя  – це значення 
сили світла, виміряного на оптичн ій осі випромінювання.  
Для джерел світла, які мають різні кути випромінювання в різних 
площинах, враховується найбільший кут випро мінювання.  
Для джерела світла з кутом випромінювання, який регулюється 
користувачем, враховується кут випромінювання, що відповідає 
«контрольному референтному значенню»;  
мережа – інфраструктура комунікації з топологією зв’язків, архітектура, 
що включає фіз ичні компоненти, організаційні принципи, процедури та 
формати (протоколи) зв’язку;  
мережеве джерело світла (MLS)  – джерело світла, яке може працювати 
безпосередньо від мережі електропостачання. Джерела світла, які працюють 
безпосередньо від мережі , а також  можуть працювати опосередковано від 
мережі за допомогою самостійного пристрою керування, вважаються 
мережевими джерелами світла;  
мережевий режим очікування – стан CLS або CSCG, коли його 
підключено до джерела живлення, але джерело світла навмисно не 
випр омінює світло або пристрій керування не подає електроенергію, яка 
дозволяє джерело (джерелам) світла випромінювати світло, і очікує на 
дистанційно ініційований тригер, щоб повернутися до стану випромінення 
світла. Частини керування освітленням повинні бути  в режимі керування. 
Частини не для освітлення повинні бути відключені або вимкнені, або їх 
споживання електроенергії повинно бути зведено до мінімуму відповідно до 
інструкцій виробника;  
мерехтіння – сприйняття візуальної  нестійкості, викликаної світловим 
подразником , яскравість або спектральний розподіл якого коливається з 
часом, для статичного спостерігача в статичному середовищі. Коливання 
можуть бути періодичними та неперіодичними і можуть бути викликані самим 
джерелом світла, джерелом живлення або інши ми факторами впливу.  
Показником мерехтіння, що використовується в цьому Технічному 
регламенті, є параметр «Pst LM», де «st» означає короткостроковість , а «LM» - 
метод вимірювання мерехтіння світла , як визначено у стандартах. Коли 
значення Pst LM = 1 це означає, що середньостатичний  спостерігач має 50 % 
імовірності виявити мерехтіння;  
 4                              Продовження додатк а 1 
 
немережеве джерело світла (NMLS) – джерело світла, що потребує 
самостійного пристрою керування для роботи від мережі;  
непрозора оболонка для джерела світла HID – непрозора з овнішня  
оболонк а або зовнішн я трубк а, в якій не видно трубки, що випромінює світло;  
неспрямоване джерело світла (NDLS) – джерело світла, яке не є джерелом 
спрямованим світла;  
питома ефективна потужність ультрафіолетового випромінювання 
(мВт/клм) – ефектив на потужність ультрафіолетового випромінювання 
джерела світла, зважена відповідно до спектральних поправочних коефіцієнтів 
і пов’язана з його світловим потоком;  
під’єднане джерело світла (CLS) – джерело світла, що включає частини 
передавання даних, які фіз ично чи функціонально невіддільн і від 
світловипромінювальних частин , для підтримання « контрольних референ тних 
значень ». У джерело світла може бути вбудовано частини передавання даних у 
єдиному невіддільному корпусі, або джерело світла може бути поєднане з 
фізично відділеними частинами передавання даних, що вводяться в обіг разом 
із джерелом світла як єдиний продук т; 
під’єднаний самостійний пристрій  керування (CSCG) – самостійний 
пристрій керування,  що включає частини передавання даних, які фізично чи 
функці онально невіддільні від фактичних частин пристрою  керуванн я, для 
підтримання « контрольних референтних  значень ». У самостійний пристрій 
керування  може бути вбудовано частини передавання даних у єдиному 
невіддільному корпусі, або самостійний пристрій керуван ня може бути 
поєднаний з фізично відділеними частинами передавання даних, що вводяться 
в обіг разом із пристроєм керування як єдиний продукт ;  
повне навантаження це:   
— стан джерела світла в межах заявлених умов експлуатації, при якому 
воно випромінює макс имальний (незатемнений) світловий потік; або  
— умови роботи та навантаження пристрою  керування при вимірюванні 
ефективності згідно з відповідними стандартами;  
потужність в робочому  режимі (P on), виражене у ватах – споживання 
електроенергії джерелом світла при повному навантаженні з відключеними 
всіма частинами управління освітленням та частинами не для освітлення. 
Якщо ці частини не можна від’єднати, їх слід вимкнути або звести до 
мінімуму споживання енергії відповідно до інструкцій виробника. У випадку 
NML S, для роботи якого потрібен самостійний пристрій керування, P on можна 
виміряти безпосередньо на вході джерела світла, або P on визначається за 
допомогою пристрою керування з відомою ефективністю, споживання 
електроенергії якого згодом віднімається від вимі рюваного значення вхідної 
потужності мережі;  
потужність  без навантаження (P no), виражене у ватах – споживання 
електроенергії самостійним  пристроє м керування в режимі без навантаження;  5                              Продовження додатк а 1 
 
потужність  в режимі очікування (P sb), виражене у ватах – споживання 
електроенергії джерелом світла або самостійним пристроєм керування в 
режимі очікування;  
потужність в мережевому  режимі очікування (P net), виражене у ватах –
споживання електроенергії CLS або CSCG у мережевому режимі очікування;  
протиблисковий  екран  – механічни й або оптичний  непроникний  
дефлектор , що відбиває  або не відбиває  світло , призначений  блокувати  пряме  
видиме  випромінювання , що випускає  випромінювач  світла  спрямованого  
джерела  світла , щоб уникнути  тимчасового  часткового  засліплення  (сліпучий  
блиск ), якщо  спостерігач  дивиться  прямо  на нього . Термін  не охоплює  
поверхневу  оболонку  випромінювача  світла  спрямованого  джерела  світла ; 
режим без навантаження – стан самостійного пристрою керування, в 
якому його вхід підключено до джерела живлення, а його вихід навм исно 
відключено від джерела світла та, якщо застосовано, від частин керування 
освітленням та частин не для освітлення. Якщо ці частини не можна 
від’єднати, їх слід вимкнути, а їхнє споживання електроенергії звести до 
мінімуму відповідно до інструкцій вироб ника. Режим без навантаження 
застосовується лише до самостійного пристрою керування, для якого 
виробник або імпортер заявив у технічній документації, що він розроблений 
для цього режиму;  
режим керування – стан частин керування освітленням, коли вони 
підклю чені до джерела світла та/або до самостійного пристрою керування та 
виконують свої функції таким чином, що сигнал керування може генеруватися 
внутрішньо або отримуватися від дистанційно ініційованого тригера за 
допомогою дротів або бездротового зв'язку, та  оброблятися, щоб привести до 
зміни світлового випромінювання джерело світла або до відповідної бажаної 
зміни джерела живлення за допомогою самостійного пристрою керування;  
режим очікування – стан джерела світла або самостійного пристрою 
керування, коли йо го підключено до джерела живлення, але джерело світла 
навмисно не випромінює світло, і джерело світла або пристрій керування 
очікує контрольного сигналу повер нення до стану випромінювання світла. 
Частини керування освітленням, що вмикають функцію очікування, мають 
перебувати в режимі керування. Частини не для освітлення повинні бути 
відключені або вимкнені, або їх споживання електроенергії повинно бути 
зведено до мінімуму відповідно до інструкцій виробника;  
референтне налаштування керування (RCS) – налаштування керування 
або к омбінацію налаштувань керування  що використовується для перевірки 
відповідності джерела світла цьому Технічного регламенту. Ці налаштуванн я 
актуальні для джерел світла, які дозволяють кінцевому користувачеві 
керувати, вручну або автоматично, безпосередньо або дистанційно, 
інтенсивністю світла, кольором, відповідною колірною температурою, 
спектром та/або кутом випромінювання, що випромінюєтьс я. 
В принципі, контрольні референтні значення – це ті, що попередньо 
визначені виробником як заводські значення за замовчуванням, і які 6                              Продовження додатк а 1 
 
користувач має під час першої установки (заготовлені значення). Якщо 
процедура установки передбачає автоматичне оновленн я програмного 
забезпечення під час першої установки, або якщо користувач має можливість 
виконати таке оновлення, слід враховувати зміни в налаштуваннях (якщо такі 
є). 
Якщо заготовлене значення навмисно встановлюється іншим, ніж 
контрольне референтне значен ня (наприклад, при низькій потужності для 
цілей безпеки), виробник повинен вказати в технічній документації, як 
відключити контрольне референтне значення для перевірки відповідності, і 
надати технічне обґрунтування того, чому заготовлене значення встановле но 
відмінним від контрольного референтного значення.  
Виробник джерела світла повинен визначити контрольне референтне 
значення таким чином, щоб:  
-  джерело світла підпадало під дію цього Технічного регламенту і жодна з 
умов вилучення  не застосовувалася;  
- детал і керування освітленням та частини не для освітлення були 
відключені або вимкнені або, якщо це неможливо, споживання електроенергії 
цими частинами було мінімальним;  
- було отримано умови повного навантаження;  
- коли кінцевий користувач вирішує скинути за водс ькі налаштування, 
отримували ся контрольні референтні значення.  
Для джерел світла, які дозволяють виробнику виробу, що містить 
елементи, обирати спосіб реалізації, який впливає на характеристики джерела 
світла (наприклад, визначення робочого струму (струмі в); тепловий дизайн), і 
який не може контролюватися кінцевим користувачем, референтне 
налаштування керування не потрібно визначати. У цьому випадку 
застосовуються номінальні умови тестування, визначені виробником джерела 
світла;  
рівномірність кольору – максимальне відхилення початкових (через 
короткий проміжок часу) просторово усереднених координат колірності (x і y) 
одного джерела світла від центральної точки колірності (cx і cy), 
задеклароване виробником або імпортером, що виражене як розмір (у кроках) 
еліпса Макадама, сформованого навколо центральної точки колірності (cx і 
cy); 
середня яскравість  (Luminance -HLLS) для світлодіодного джерела світла 
– середн я яскравість у світловипромінюючій області, де яскравість становить 
більше 50 % пікової яскравості (кд /мм2);  
сигнал керування – аналоговий або цифровий сигнал, що передається до 
джерела світла або самостійного пристрою керування бездротовим або 
дротовим шляхом через модуляцію напруги в окремих кабелях керування або 
через модульований сигнал у напрузі живл ення. Сигнал передається не через 
мережу, а наприклад з внутрішнього джерела або з пульта дистанційного 
керування, що постачається разом із виробом;  7                              Продовження додатк а 1 
 
сила світла (кандела або кд) – відношення  світлового  потоку , що 
виходить  із джерела  і поширюється  в елемент і тілесного  кута, що містить  
заданий  напрямок , до цього  елемента  тілесного  кута; 
стробоскопічний ефект – зміна сприйняття руху, викликана світловим 
подразником , яскравість або спектральний розподіл якого коливається з 
часом, для статичного спостерігача в н естатичному середовищі. Коливання 
можуть бути періодичними та неперіодичними і можуть бути викликані самим 
джерелом світла, джерелом живлення чи або іншими факторами впливу.  
Показником стробоскопічного ефекту, що використовується в цьому 
Технічному р егламе нті, є «SVM» (стробоскопічна міра видимості), як 
визначено у стандартах. SVM = 1 відповідає порогу  видимості 
стробоскопічного  ефекту  для середньостатичного  спостерігача;  
споживачі  з чутливістю до світла – особи зі специфічним станом, що 
викликає світлочутл иві симптоми, які відчувають побічні реакції на природне 
світло та/або певні форми технологій штучного освітлення;  
спрямоване джерело світла (DLS) – джерело світла, яке має принаймні 
80% загального світлового потоку в межах тілесного кута π sr (відповідає 
конусу з кутом 120°);  
строк служби для джерел світла (LED та OLED) – час у годинах між 
початком їх використання та моментом, коли для 50% кількості джерел світла 
світловіддача поступово знизилася до значення нижче 70% від початкового 
світлового потоку. Це  також називають строком служби L70 B50;  
функціональність після тестування на довговічність – функціональність 
джерела світла LED або OLED після тестування на довговічність, як 
визначено у додатку 5;  
частини передавання  даних – частини, які виконують одну  з таких 
функцій:  
- прийом або передача дротових або бездротових сигналів даних та їх 
обробка (використовується для управління функцією світловипромінювання і, 
можливо, для інших цілей);  
- виявлення та обробка отриманих  сигналів (використовується для 
регулюван ня функції  випромінювання  світла  та, можливо, для інших цілей);  
- поєднання обох функцій;  
частини керування освітленням – частини, які інтегровано в джерело 
світла або в самостійний пристрій  керування, або фізично відокремлено від 
них, але які продаються ра зом з джерелом світла або самостійним пристроєм 
керування як єдиний виріб, і які не є жорстко необхідними для джерела світла 
для випромінювання світла при повному навантаженні або для самостійного  
пристрою  керування для подачі електроенергії, що дає змогу джерелу 
(джерелам) світла випромінювати світло при повному навантаженні, але при 
цьому забезпечує можливість ручного або автоматичного , прямого або 
дистанцій ного  керування  силою  світла, колірністю , корельованою  колірно ю 
температурою, світловим  поток ом та/а бо кутом  випромінення . Затемнювачі 
(диммери) також вважаються  частинами  регулювання  освітлення . 8                              Продовження додатк а 1 
 
Цей термін також включає частини передавання  даних, але не включає 
вироби, що зазначені в Технічно му регламент і щодо вимог до екодизайну для 
споживання електрое нергії електричним і електронним побутовим та офісним 
обладнанням у режимі “очікування”, “вимкнено” та мережевому режимі 
“очікування” , затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 14 
серпня  2019 року № 733. 
частини не для освітлення – частини, щ о інтегровані в джерело світла або 
в самостійний  пристрій  керування, або фізично відокремлені, але продаються 
разом із джерелом світла або самостійним пристр оєм керування як єдиний 
виріб, які не є необхідними для джерела світла для випромінювання світла пр и 
повному навантаженні, або для самостійного  пристрою  керування для подачі 
електроенергії, що дозволяє джерелу (джерелам) світла випромінювати світло 
при повному навантаженні, і які не є частинами керування освітленням. 
Приклади включають, але не обмежують ся таким: динаміки (аудіо), камери, 
ретранслятори сигналів зв’язку для розширення діапазону (наприклад, WiFi), 
частини, що підтримують баланс мережі (перемикання на власні внутрішні 
батареї у разі необхідності), заряджання акумулятора, візуальне сповіщення  
про події (надходження пошти, дзвінок у двері, оповіщення), використання 
Light Fidelity (Li -Fi, двонаправлена, високошвидкісна і повністю мережева 
технологія бездротового зв’язку).  
Цей термін також включає частини передавання  даних, які 
використовуються д ля інших функцій, ніж для керування функцією 
світловипромінювання;  
частота збудження  – відсоток, розрахований  для CTLS, налаштованого на 
випромінювання світла певного кольору, з використанням процедури, 
додатково визначеної в стандартах , шляхом проведення прямої лінії на 
графіку  колірного простору  (x та y)  від точки з колірними координатами x = 
0,333 і y = 0,333 (точка ахроматичного стимулу), що проходить крізь точку, 
яка представляє координатами колірності (x і y) джерела світла (точка (2), і 
закінчується  на зовнішній межі колірного простору (локус; точка (3). Частота 
збудження  обчислюється як відстань між точками 1 і 2, поділена на відстань 
між точками 1 і 3. Повн а довжина лінії представляє 100  % чистот и кольору 
(точка на локусі). Точка ахроматичного стим улу представляє 0  % чистоти 
кольору (біле світло);  
яскравість (у визначеному  напрямку, в визначеній  точці реальної чи 
уявної поверхні) – світловий потік, що передається елементарним променем, 
який проходить крізь визначену точку і поширюється під тілесним кутом, що 
містить заданий напрямок, поділений на площу перерізу цього променя, що 
містить визначену точку (кд/м2); 
«T2», «T5», «T8», «T9» та «T12» – трубчасте джерело світла діаметром 
приблизно 7, 16, 26, 29 і 38 мм відповідно, як визначено у стандартах. Т рубка 
може бути прямою (лінійною) або зіг нутою (наприклад, U -подібною, 
кільцевідною ); 9                              Продовження додатк а 1 
 
«LFL T5 -HE» – високоефективне лінійне люмінесцентне джерело світла 
Т5 зі струмом керування нижче 0,2 А;  
«LFL T5 -HO» – високоефективне лінійне люмінесцентне джерело світла  
Т5 джерело світла зі струмом керування, що перевищує або дорівнює 0,2 А;  
«LFL T8 2 -foot», «LFL T8 4 -foot» або «LFL T8 5 -foot» – лінійне 
люмінесцентне джерело світла T8 довжиною приблизно 600 мм (2 фути ), 1200 
мм (4 фути ) або 1 500 мм (5 футів) відповідно, як визначено в стандартах;  
 «G4», «GY6.35» та «G9» – електричний інтерфейс джерела світла, що 
складається з двох малих контактів на відстанях 4, 6,35 та 9 мм відповідно, як 
визначено у стандартах;  
«HL R7s» – лінійне галогенне джерело світла з подвійним цок олем під 
напругою з мережі та діаметром цоколя 7 мм;  
«K39d» – електричний інтерфейс для джерело світла, що складається з 2 
проводів з петлями, які можна закріпити за допомогою гвинтів;  
«G9.5», «GX9.5», «GY9.5», «GZ9.5», «GZX9.5», «GZY9.5», «GZZ9.5», 
«G9.5H PL», «G16», «G16d», «GX16d», «GY16», «G22», «G38», «GX38» та 
«GX38Q» – електричний інтерфейс джерела світла, що складається з двох 
контактів на відстанях 9,5, 16, 22 та 38 мм відповідно, як визначено в 
стандартах. «G9.5HPL» включає тепловідвід певних розмі рів, який 
використовується на високоефективних галогенних лампах, і може включати 
додаткові контакти для заземлення;  
«P28s», «P40s», «PGJX28», «PGJX36» та «PGJX50» – електричний 
інтерфейс джерела світла, який використовує фланцевий контакт для 
правильного  розташування (попереднього фокусування) джерела світла у 
відбивачі, як визначено в стандартах;  
«QXL (Quick eх change Lamp)» – електричний інтерфейс джерела світла, 
який складається на стороні джерела світла з двох бічних виступів, 
включаючи електричні кон тактні поверхні, і на протилежній (тильній) стороні 
з центрального виступу, що дозволяє брати джерело світла двома пальцями. 
Він спеціально розроблений для використання в певному типі світильників 
сценічного освітлення, в якому джерело світла вставляється із задньої частини 
світильника за допомогою обертання на чверть оберту для його закріплення 
або відкріплення;  
проєктована площа світловипромінюючої поверхні (A) – площа поверхні 
в мм2 (квадратних міліметрах) огляду в ортографічній проекції 
світловипроміню ючої поверхні з напрямку з найбільшою інтенсивністю 
світла, де площа світловипромінюючої поверхні – площа поверхні джерела 
світла, яке випромінює світло із заявленими оптичними характеристиками, 
такими як приблизно сферична поверхня дуги ( мал. 1), циліндри чна поверхня 
котушки розжарювання (м ал. 2) або газорозрядної лампи ( мал. 3, 4), плоска 
або напівсферична оболонка світлодіода ( мал. 5).  
Для джерел світла з непрозорою оболонкою або з антивідблисковим 
екраном  площею світловипромінюючої поверхні є вся площа,  крізь яку світло 
виходить із джерела світла.  10                              Продовження додатк а 1 
 
Для джерел світла, що містять більше одного випромінювача світла, за 
світловипромінювальну поверхню приймається проєкція найменшого 
загального об’єму, що охоплює всі випромінювачі.  
 Для джерела світла HID засто совується визначення ( мал. 1), крім 
випадків, коли розміри, визначені в ( мал. 4), не застосовуються з L>D, де L — 
відстань між кінчиками електродів, а D — внутрішній діаметр дугової трубки . 
 
 
   Мал. 1                   Мал. 2                  Мал. 3                          Мал. 4        Мал. 5