12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/127HRVATSKI SABOR
2421
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU OVRŠNOG ZAKONA
Proglašavam Ovršni zakon, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 21. rujna 2012.
godine.
Klasa: 011­01/12­01/110
Urbroj: 71­05­03/1­12­2
Zagreb, 4. listopada 2012.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Ivo Josipović, v. r.
OVRŠNI ZAKON
Dio prvi
Glava prva
OSNOVNE ODREDBE
Sadržaj Zakona
Članak 1.
(1) Ovim se Zakonom uređuje postupak po kojemu sudovi i javni bilježnici provode
prisilno ostvarenje tražbina na temelju ovršnih i vjerodostojnih isprava (ovršni
postupak) te postupak po kojemu sudovi i javni bilježnici provode osiguranje tražbina
(postupak osiguranja), ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.
(2) Ovim se Zakonom uređuju i materijalnopravni odnosi koji se zasnivaju na temelju
ovršnih postupaka i postupaka osiguranja iz stavka 1. ovoga članka.
Značenje pojedinih izraza
Članak 2.
Pojedini izrazi upotrijebljeni u ovom Zakonu imaju ova značenja:
1. izraz »tražbina« označava pravo na neko davanje, činjenje, nečinjenje ili trpljenje,
2. izraz »ovrhovoditelj« označava osobu koja je pokrenula postupak radi ovrhe neke
tražbine te osobu u čiju je korist taj postupak pokrenut po službenoj dužnosti,12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/1273. izraz »predlagatelj osiguranja« označava osobu koja je pokrenula postupak radi
osiguranja neke tražbine te osobu u čiju je korist taj postupak pokrenut po službenoj
dužnosti,
4. izraz »ovršenik« označava osobu protiv koje se tražbina ostvaruje,
5. izraz »protivnik osiguranja« označava osobu protiv koje se tražbina osigurava,
6. izraz »stranka« označava ovrhovoditelja i ovršenika te predlagatelja osiguranja i
protivnika osiguranja,
7. izraz »sudionik« označava osobu koja u postupku ovrhe ili osiguranja nije stranka, a
u postupku sudjeluje zbog toga što se u njemu odlučuje o nekom njezinu pravu ili zbog
toga što za to ima pravni interes,
8. izraz »rješenje o ovrsi« označava rješenje kojim je u cijelosti ili djelomice prihvaćen
ovršni prijedlog ili kojim se ovrha određuje po službenoj dužnosti,
9. izraz »rješenje o osiguranju« označava rješenje kojim je u cijelosti ili djelomice
prihvaćen prijedlog za osiguranje ili kojim se po službenoj dužnosti određuje
osiguranje,
10. izraz »sudski ovršitelj« označava sudskoga službenika koji po nalogu suda
neposredno poduzima pojedine radnje u ovršnom postupku ili postupku osiguranja,
11. izraz »poljodjelac« označava osobu kojoj je poljoprivredna proizvodnja pretežni
izvor prihoda,
12. izraz »banka« označava banku i svaku drugu pravnu osobu koja obavlja poslove
platnoga prometa,
13. izrazi »javno ovjerovljena isprava« ili »ovjerovljena isprava« označavaju ispravu na
kojoj je potpis neke osobe ovjerovio javni bilježnik ili koja druga osoba ili tijelo s
javnim ovlastima,
14. izraz »Financijska agencija« (u daljnjem tekstu: Agencija) označava pravnu osobu
koja provodi ovrhu prema odredbama zakona kojim se uređuje provedba ovrhe na
novčanim sredstvima.
Pokretanje postupka
Članak 3.
(1) Ovršni postupak pokreće se prijedlogom ovrhovoditelja, a postupak osiguranja
prijedlogom predlagatelja osiguranja.
(2) Kad je zakonom određeno tijelo ili osoba koja nije nositelj određene tražbine
ovlaštena pokrenuti postupak radi njegova ostvarenja ili osiguranja, to tijelo, odnosno
osoba imaju u postupku položaj ovrhovoditelja, odnosno predlagatelja osiguranja.
(3) Ovršni postupak i postupak osiguranja pokreću se i po službenoj dužnosti kad je to
zakonom izrijekom određeno.
(4) Ako je postupak pokrenut prijedlogom nekoga tijela ili osobe koja nije nositelj
tražbine, odnosno po službenoj dužnosti, radi ostvarenja ili osiguranja tražbine određene
osobe, ta osoba može u postupku sudjelovati s ovlastima ovrhovoditelja, odnosno
predlagatelja osiguranja, ali ne može poduzimati radnje koje bi sprječavale provedbu
postupka pokrenutoga po prijedlogu određenoga tijela ili osobe, odnosno po službenoj
dužnosti.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/127(5) Ako tijelo ili osoba iz stavka 4. ovoga članka odluče povući prijedlog kojim je
postupak pokrenut, odnosno ako sud odluči obustaviti postupak pokrenut po službenoj
dužnosti, osoba radi čije je tražbine postupak pokrenut može preuzeti vođenje postupka.
Izjavu o preuzimanju postupka ta osoba mora dati u roku od petnaest dana od dana kad
joj je dostavljena obavijest o povlačenju prijedloga odnosno o namjeri da se postupak
obustavi.
(6) Kad su po zakonu neko tijelo ili osoba dužni dostaviti sudu određenu ovršnu ispravu
ili ga na drugi način obavijestiti o postojanju razloga za pokretanje ovršnoga postupka
ili postupka osiguranja po službenoj dužnosti, oni u tim postupcima nemaju položaj
stranke.
Sredstva i predmet ovrhe i osiguranja
Članak 4.
(1) Sredstva ovrhe i osiguranja su ovršne radnje, odnosno radnje osiguranja ili sustav
takvih radnji kojima se po zakonu tražbina prisilno ostvaruje ili osigurava.
(2) Predmet ovrhe i osiguranja su stvari i prava na kojima se po zakonu može provesti
ovrha radi ostvarenja tražbine ili njezina osiguranja.
(3) Ovršne radnje ili radnje osiguranja mogu se neposredno provesti i protiv ovršenika,
protivnika osiguranja i drugih osoba u skladu s ovim Zakonom.
(4) Predmet ovrhe ne mogu biti stvari izvan prometa, kao ni druge stvari za koje je to
posebnim zakonom određeno.
(5) Predmet ovrhe ne mogu biti tražbine po osnovi poreza i drugih pristojbi.
(6) Predmet ovrhe ne mogu biti objekti, oružje i oprema namijenjeni obrani te oprema i
objekti namijenjeni radu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i
pravosudnih tijela.
(7) Može li neka stvar ili neko pravo biti predmet ovrhe, odnosno je li ovrha na nekoj
stvari ili pravu ograničena, ocjenjuje se s obzirom na okolnosti koje su postojale u
vrijeme podnošenja ovršnoga prijedloga, ako ovim Zakonom nije drukčije izrijekom
određeno.
Ograničenje sredstava i predmeta ovrhe i osiguranja
Članak 5.
(1) Sud određuje ovrhu, odnosno osiguranje onim sredstvom i na onim predmetima koji
su navedeni u ovršnom prijedlogu, odnosno prijedlogu za osiguranje.
(2) Ako je predloženo više sredstava ili više predmeta ovrhe, odnosno osiguranja, sud
će, na prijedlog ovršenika, odnosno protivnika osiguranja, ograničiti ovrhu, odnosno
osiguranje samo na neka od tih sredstava, odnosno predmeta, ako su dovoljni za
ostvarenje ili osiguranje tražbine.
(3) Ako se pravomoćno rješenje o ovrsi određenim sredstvom ili na određenom
predmetu ne može provesti, ovrhovoditelj može radi namirenja iste tražbine predložiti
novo sredstvo ili predmet ovrhe. U tom slučaju sud će donijeti novo rješenje o ovrsi i
nastaviti ovrhu na temelju toga rješenja. Ovrha određena prijašnjim rješenjem o ovrsi
obustavit će se ako ovrhovoditelj povuče ovršni prijedlog u povodu kojega je ona
određena ili ako za to budu ispunjeni drugi zakonom predviđeni razlozi.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/127(4) Ako ovrhovoditelj u roku od dva mjeseca od obavijesti suda o nemogućnosti
provedbe ovrhe ne podnese prijedlog iz stavka 3. ovoga članka, ovrha će se obustaviti.
(5) Smatrat će se da je ovrhovoditelj podnio prijedlog iz stavka 3. ovoga članka ako je u
roku iz stavka 4. ovoga članka zatražio davanje prokazne izjave, odnosno prokaznog
popisa imovine. Nakon što prokazna izjava, odnosno prokazni popis imovine bude
položen, ovrhovoditelj je dužan u daljnjem roku od dva mjeseca predložiti ovrhu
drugim sredstvom ili na drugom predmetu ovrhe. U protivnom ovrha će se obustaviti.
(6) Žalba protiv novoga rješenja o ovrsi iz stavka 3. ovoga članka ne može se izjaviti iz
razloga zbog kojih se mogla izjaviti protiv prijašnjeg rješenja o ovrsi.
(7) Žalba nakon proteka roka protiv novoga rješenja o ovrsi iz stavka 3. ovoga članka
može se podnijeti samo ako su razlozi zbog kojih se podnosi nastali nakon vremena kad
se više nisu mogli iznijeti u roku za žalbu protiv prethodnoga rješenja o ovrsi.
(8) Glede sudskih pristojbi, prijedlog i rješenje o ovrsi iz stavka 3. ovoga članka ne
smatraju se novim prijedlogom i rješenjem.
(9) Određivanje ovrhe novim sredstvom ili na novom predmetu te njezina provedba
smatrat će se prigodom vrednovanja obujma sudačkoga rada novim ovršnim
predmetom.
Zaštita dostojanstva ovršenika, odnosno protivnika osiguranja
Članak 6.
Pri provedbi ovrhe i osiguranja pazit će se na dostojanstvo ovršenika, odnosno
protivnika osiguranja te na to da ovrha, odnosno osiguranje za njega budu što manje
nepovoljni.
Podnesci, ročišta i spisi
Članak 7.
(1) U ovršnom postupku i postupku osiguranja sud postupa na temelju podnesaka i
drugih pismena.
(2) Sud održava ročište kad je to ovim Zakonom određeno ili kad smatra da je
održavanje ročišta svrhovito.
(3) O ročištu, umjesto zapisnika, sudac može sastaviti službenu bilješku.
(4) Sud će izvan ročišta saslušati stranku ili sudionika u postupku ako je to predviđeno
ovim Zakonom, ili ako smatra da je to potrebno radi razjašnjenja pojedinih pitanja ili
očitovanja o nekom prijedlogu stranke.
(5) Izostanak jedne ili obiju stranaka te sudionika s ročišta, ili njihovo neodazivanje
pozivu suda radi saslušanja, ne sprječava sud da i dalje postupa.
(6) U ovršnom postupku i postupku osiguranja nema mirovanja postupka.
(7) Podnesci u ovršnom postupku podnose se u dovoljnom broju primjeraka za sud i
protivnu stranku.
Dostava
Članak 8.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/127(1) Pravnoj osobi koja je upisana u sudski ili drugi upisnik i odgovornoj fizičkoj osobi u
toj pravnoj osobi dostava se obavlja na adresu navedenu u prijedlogu. Ako dostava na
adresu navedenu u prijedlogu ne uspije, dostava će se obaviti na adresu sjedišta
upisanoga u upisnik. Ako dostava ne uspije ni na toj adresi, obavit će se isticanjem
pismena koje je trebalo dostaviti na oglasnoj ploči suda. Smatrat će se da je dostava
obavljena istekom osmoga dana od dana isticanja pismena na oglasnoj ploči.
(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka primjenjuju se i na odgovorne osobe u pravnoj
osobi kada se u vezi s njihovim svojstvom odgovorne osobe ovrha provodi i prema
njima te kada im se izriče novčana kazna ili kazna zatvora.
(3) Odredbe stavka 1. ovoga članka primjenjuju se i na fizičke osobe koje obavljaju
određenu upisanu djelatnost (obrtnici, trgovci pojedinci, javni bilježnici, odvjetnici,
liječnici itd.) kad se tim osobama dostava obavlja u vezi s tom djelatnošću.
(4) U ovrsi na temelju vjerodostojne isprave, nakon dviju neuspjelih dostava putem
davatelja poštanskih usluga, na zahtjev ovrhovoditelja dostavu ovršeniku može obaviti
javni bilježnik koji odlučuje u postupku, odnosno drugi javni bilježnik ako dostavu
treba obaviti izvan službenog područja javnog bilježnika koji odlučuje u postupku.
Troškove izazvane javnobilježničkom dostavom ovrhovoditelj izravno podmiruje
javnom bilježniku koji obavlja dostavu. Javni bilježnik kome nisu predujmljena
sredstva za pokriće troškova dostave nije dužan obaviti dostavu.
(5) Ako dostavu treba obaviti izvan službenog područja javnog bilježnika koji odlučuje
u postupku, pismeno koje se dostavlja, javni bilježnik uz molbu prosljeđuje javnom
bilježniku na čijem se službenom području nalazi ovršenikova adresa. Javni bilježnici
su jedan drugom dužni ukazivati pravnu pomoć dostave u ovršnom postupku. Ako
zamoljeni javni bilježnik nije nadležan da obavi radnju za koju je zamoljen, ustupit će
molbu nadležnom javnom bilježniku, odnosno drugom državnom tijelu i o tome
obavijestiti javnog bilježnika od koga je primio molbu, a ako mu nadležni javni
bilježnik, odnosno državno tijelo nije poznato, vratit će molbu. Ako u jednom mjestu
postoji više javnih bilježnika, molba za davanje pravne pomoći dostave može se
podnijeti bilo kojem od tih javnih bilježnika.
(6) Kad je ovim Zakonom predviđeno da se dostava ili koja druga radnja obavlja preko
javnoga bilježnika, dostava, odnosno radnja obavljaju se tako da javni bilježnik, na
zahtjev ovlaštene osobe ili tijela, putem davatelja poštanskih usluga ili neposredno,
dostavi pismeno i o tome sastavi zapisnik, otpravak kojega će dostaviti ovlaštenoj osobi
ili tijelu koji su zamolili pravnu pomoć dostave.
(7) Na radnje poduzete u svezi s dostavom preko javnih bilježnika na temelju ovoga
Zakona stranke ne plaćaju javnobilježničke pristojbe. Troškovi dostave putem javnoga
bilježnika ulaze u troškove ovrhe.
(8) Javni bilježnik u obavljanju dostave na temelju ovoga Zakona ima prava i dužnosti
sudskog dostavljača. Javnog bilježnika u obavljanju dostave mogu zamjenjivati
javnobilježnički prisjednik, savjetnik i vježbenik.
Prekid postupka
Članak 9.
U slučaju prekida ovršnoga postupka ili postupka osiguranja sud će, na prijedlog
stranke ili po službenoj dužnosti, ako je to potrebno radi zaštite prava i interesa koje od
stranaka, postaviti privremenoga zastupnika stranki u odnosu na koju je nastao razlog
zbog kojega je došlo do prekida, a postupak će nastaviti i prije nego što taj razlog
prestane.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/127Sastav suda i odluke
Članak 10.
(1) Ovršni postupak i postupak osiguranja u prvom i drugom stupnju vodi i odluke
donosi sudac pojedinac.
(2) Ako se o prisilnom ispunjenju ili osiguranju nekih tražbina odlučuje u parničnom,
kaznenom ili nekom drugom sudskom postupku, takve odluke sud donosi u sastavu u
kojemu vodi taj sudski postupak.
(3) Odluke u ovršnom postupku i postupku osiguranja sud donosi u obliku rješenja ili
zaključka.
(4) Zaključkom se izdaje nalog sudskom ovršitelju za provedbu pojedinih radnji te
odlučuje o upravljanju postupkom i o drugim pitanjima kad je to izrijekom predviđeno
ovim Zakonom.
Pravni lijekovi
Članak 11.
(1) Protiv rješenja donesenoga u prvom stupnju može se izjaviti žalba, ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.
(2) Protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave može se podnijeti prigovor.
(3) Žalba se izjavljuje u roku od osam dana od dostave prvostupanjskoga rješenja, ako
ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(4) Žalba ne odgađa provedbu rješenja, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(5) Protiv zaključka nije dopušten pravni lijek.
(6) Ako je protiv rješenja dopuštena žalba, sud će, ako nije ovlašten postupiti prema
odredbi članka 51. stavka 1. ovoga Zakona, spis sa žalbom dostaviti drugostupanjskom
sudu. Ako je moguće nastaviti s provedbom ovrhe do donošenja odluke
drugostupanjskog suda, prvostupanjski sud će drugostupanjskom sudu dostaviti presliku
spisa sa žalbom. Dok drugostupanjski sud ne donese odluku o žalbi, prvostupanjski sud
poduzimat će one radnje koje je ovlašten poduzimati prije pravomoćnosti pobijanoga
rješenja, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
Revizija, ponavljanje postupka i povrat u prijašnje stanje
Članak 12.
(1) U ovršnom postupku i postupku osiguranja dopuštena je samo revizija iz članka 382.
stavka 2. Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92., 112/99.,
88/01., 117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 96/08., 123/08., 57/11. i 148/11. – pročišćeni
tekst). Ponavljanje postupka nije dopušteno, osim u slučaju iz članka 58. stavka 7.
ovoga Zakona.
(2) Povrat u prijašnje stanje dopušten je samo zbog propuštanja roka za žalbu i prigovor.
Hitnost i redoslijed postupanja
Članak 13.
(1) U ovršnom postupku i postupku osiguranja sud je dužan postupati hitno.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/127(2) Sud je dužan predmete uzimati u rad redom kako ih je primio, osim ako priroda
tražbine ili posebne okolnosti ne zahtijevaju da se postupi drukčije.
Troškovi postupka
Članak 14.
(1) Troškove postupka u svezi s određivanjem i provedbom ovrhe i osiguranja
prethodno snosi ovrhovoditelj, odnosno predlagatelj osiguranja.
(2) Ovrhovoditelj, odnosno predlagatelj osiguranja dužan je troškove postupka
predujmiti u roku koji sud odredi. Sud će obustaviti ovrhu, odnosno osiguranje ako
troškovi ne budu predujmljeni u tomu roku, a bez toga se ovrha ili osiguranje ne mogu
provesti. Ako u roku ne budu predujmljeni troškovi o kojima ovisi poduzimanje neke
radnje o kojoj ne ovisi provedba ovrhe, ta se radnja neće provesti.
(3) Troškove postupka koji je sud pokrenuo po službenoj dužnosti prethodno
predujmljuje sud iz svojih sredstava.
(4) Ovršenik, odnosno protivnik osiguranja dužni su ovrhovoditelju, odnosno
predlagatelju osiguranja naknaditi troškove koji su bili potrebni za ovrhu ili osiguranje.
(5) Ovrhovoditelj, odnosno predlagatelj osiguranja dužni su ovršeniku, odnosno
protivniku osiguranja naknaditi troškove koje su im neosnovano prouzročili.
(6) Zahtjev za naknadu troškova podnosi se najkasnije u roku od trideset dana od dana
završetka postupka.
(7) O troškovima postupka odlučuje sud u ovršnom postupku i u tom postupku
određuje, na prijedlog stranke, ovrhu radi njihova ostvarenja.
(8) Ovrhovoditelj, odnosno predlagatelj osiguranja mogu već u ovršnom prijedlogu ili
prijedlogu za osiguranje zatražiti da se, radi naplate predvidivih troškova postupka,
odredi ovrha protiv ovršenika, odnosno protivnika osiguranja. Na temelju takvoga
rješenja o ovrsi sud će provesti mjere kojima se u korist ovrhovoditelja, odnosno
predlagatelja osiguranja na dijelovima imovine ovršenika, odnosno protivnika
osiguranja zasnivaju prava koja osiguravaju buduće namirenje troškova postupka.
Jamčevina
Članak 15.
(1) Kad je ovim Zakonom propisano davanje jamčevine, ona se daje u gotovom novcu.
Iznimno, sud može odobriti davanje jamčevine u obliku bankarske garancije,
vrijednosnih papira koji imaju burzovnu vrijednost te dragocjenosti čiju je vrijednost
lako utvrditi na tržištu i koje se mogu brzo i jednostavno unovčiti.
(2) Republika Hrvatska, općine, gradovi i županije te državna tijela nisu dužni dati
jamčevinu kad u postupku sudjeluju kao stranke.
(3) Na stvarima koje su predane u sudski polog protivna stranka stječe zakonsko
založno pravo. Ako su kao jamčevina ponuđeni nematerijalizirani vrijednosni papiri sud
će ovjerovljenu izjavu osobe koja daje jamčevinu da je suglasna da se radi osiguranja
tražbine za koju se daje jamčevina upiše založno pravo bez odgode dostaviti središnjem
klirinškom depozitarnom društvu, radi upisa založnog prava, uz točnu naznaku količine
i vrste vrijednosnica, te osobe založnog dužnika i založnog vjerovnika.
(4) Ako sud u ovršnom postupku ili postupku osiguranja odluči o pravu protivne stranke
na naknadu štete ili troškova postupka u svezi s radnjom zbog poduzimanja koje je12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/127jamčevina dana, na njezin će prijedlog istim rješenjem odlučiti i o naplati utvrđene
tražbine iz te jamčevine.
Novčana kazna i kazna zatvora
Članak 16.
(1) Kad je ovim Zakonom novčana kazna predviđena kao sredstvo ovrhe ili osiguranja,
ta se kazna može izreći fizičkim osobama u iznosu od 1.000,00 do 30.000,00 kuna, a
pravnim osobama u iznosu od 10.000,00 do 100.000,00 kuna. Zatvorska kazna
predviđena ovim Zakonom izriče se od petnaest dana do tri mjeseca. Sud tijekom
postupka može istoj osobi izreći više zatvorskih kazni za različita kažnjiva djela, a zbroj
kazni u jednom postupku ovrhe ili osiguranja ne može prijeći šest mjeseci.
(2) Ako se novčana kazna izriče pravnoj osobi, sud će izreći novčanu kaznu i
odgovornim osobama u pravnoj osobi ako utvrdi da su te osobe činom ili propustom
prouzročile kažnjivo djelo pravne osobe.
(3) Ako se osoba kojoj je sud, u skladu s ovim Zakonom, zaprijetio novčanom kaznom
ne pokori nalogu suda, sud će joj izreći tu kaznu i, u slučaju potrebe, zaprijetiti joj
takvim novim kaznama te ih izricati sve dok ta osoba ne postupi po nalogu suda.
(4) Ako fizička osoba kojoj je izrečena novčana kazna ne plati tu kaznu u roku koji je
određen odlukom suda, ta će se kazna zamijeniti zatvorskom kaznom po pravilima
kaznenoga prava o zamjeni novčane kazne zatvorskom kaznom. Ukupan zbroj
zatvorskih kazni kojima su nekoj osobi zamijenjene izrečene novčane kazne ne može u
istom postupku prijeći šest mjeseci, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(5) Kad je ovim Zakonom predviđeno da se zatvorska kazna može izreći kao sredstvo
ovrhe ili osiguranja, ta se kazna može pojedinačno izreći u trajanju do tri mjeseca, s
time da ukupni zbroj pojedinačno izrečenih zatvorskih kazni u istome ovršnom
postupku ne može prijeći šest mjeseci, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(6) Sud može zaprijetiti novčanom kaznom pravnim osobama, a odgovornim osobama u
pravnoj osobi i drugim fizičkim osobama novčanom kaznom ili zatvorskom kaznom, ili
kazniti novčanom kaznom pravnu osobu, odnosno kazniti novčanom kaznom ili
zatvorskom kaznom odgovorne osobe u pravnoj osobi i druge fizičke osobe:
1. ako protivno nalogu ili zabrani suda poduzmu određene radnje s ciljem skrivanja,
oštećenja ili uništenja imovine ovršenika ili protivnika osiguranja,
2. ako poduzmu čine nasilja ili čine kojima mogu teško oštetiti ili ugroziti prava,
sigurnost i dostojanstvo ovrhovoditelja i predlagatelja osiguranja ili drugih osoba koje
sudjeluju u postupku ovrhe ili osiguranja,
3. ako protivno nalogu ili zabrani suda poduzmu radnje koje mogu dovesti do
nenadoknadive ili teško nadoknadive štete za ovrhovoditelja ili predlagatelja osiguranja,
4. ako poduzmu radnje kojima se sud, sudski ovršitelj ili druge ovlaštene osobe ometaju
u provedbi ovršnih radnji ili radnji osiguranja,
5. te u drugim slučajevima predviđenim zakonom.
(7) Zatvor iz stavka 6. ovoga članka može, na temelju jedne odluke kojom je određen,
trajati najduže trideset dana. Tijekom istoga postupka može se, u slučaju potrebe, protiv
iste osobe ponovno odrediti zatvor. Ukupno trajanje zatvora određenoga protiv neke
osobe tijekom istoga postupka ne može biti duže od šest mjeseci.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/127(8) Sud će kazniti novčanom kaznom do 5.000,00 kuna fizičku osobu, odnosno do
20.000,00 kuna pravnu osobu koja u podnesku vrijeđa sud, stranku ili drugoga
sudionika u postupku. Novčana kazna može se izreći i zastupniku stranke ako je on
odgovoran za vrijeđanje suda. Na tu novčanu kaznu na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe stavka 1. do 5. ovoga članka.
(9) Zatvorska kazna izrečena prema odredbama ovoga Zakona izvršava se na način
propisan za izvršenje zatvorske kazne izrečene u kaznenom postupku.
(10) Izrečenu novčanu kaznu i zatvorsku kaznu sud će izvršiti po službenoj dužnosti, a
troškovi izvršenja padaju na teret državnoga proračuna.
(11) Novčana kazna i zatvorska kazna u smislu odredaba ovoga članka bez utjecaja su
na kaznenu odgovornost osoba koje su u ovršnom postupku ili postupku osiguranja
kažnjene novčanom kaznom ili zatvorskom kaznom, ali će se kazna izrečena prema
odredbama ovoga Zakona uračunati u kaznu izrečenu u kaznenom postupku.
(12) Sud može zaprijetiti novčanom kaznom ili zatvorskom kaznom osobama iz stavka
6. ovoga članka i u slučaju ako postoji osnovana bojazan da bi pravna ili fizička osoba
mogla počiniti kažnjivu radnju iz stavka 6. točke 1. do 5. ovoga članka, pri čemu može
tim osobama naložiti ili zabraniti poduzimanje određenih radnji.
(13) Sud će pri odabiru kazne ili prijetnji kaznom, odnosno odabiru vrste kazne,
primijeniti blažu kaznu ako se njome može ostvariti ista svrha.
(14) O kažnjavanju novčanom kaznom i zatvorskom kaznom odlučuje sud rješenjem.
Na rješenje o kažnjavanju dopuštena je žalba u roku od tri dana. O žalbi na rješenje o
kažnjavanju odlučuje sud drugoga stupnja u roku od tri dana.
(15) Žalba iz stavka 14. ovoga članka odgađa ovršnost rješenja.
Prokazna izjava i prokazni popis imovine
Članak 17.
(1) Ako se stvari radi čije se predaje ili isporuke ovrha vodi nisu uspjele pronaći kod
ovršenika, ovršenik mora, na prijedlog ovrhovoditelja, dati pred sudom izjavu o tome
gdje se one nalaze, odnosno da ih nema ili da ne zna gdje se nalaze (prokazna izjava).
(2) Ako je ovrha radi naplate novčane tražbine ostala bez uspjeha zato što se nisu našli
predmeti ovrhe na kojima bi se ovrha mogla provesti ili zato što su nađeni samo takvi
predmeti koji očito nisu dovoljni za namirenje ovrhovoditeljeve tražbine s obzirom na
njihovu neznatnu vrijednost, ili predmeti koji su već opterećeni založnim pravima
trećih, ili predmeti koje druge osobe traže za sebe, ovršenik mora, na prijedlog
ovrhovoditelja, podnijeti sudu popis svoje imovine (prokazni popis imovine). Taj je
popis ovršenik dužan sastaviti i podnijeti sudu u roku koji mu sud odredi rješenjem iz
stavka 7. ovoga članka u dva primjerka s odgovarajućim prilozima.
(3) U popisu iz stavka 2. ovoga članka ovršenik mora naznačiti:
1. gdje se nalaze pojedine stvari koje čine njegovu imovinu,
2. gdje se nalaze i kome pripadaju tuđe stvari na kojima on ima određena imovinska
prava,
3. prema kome ima kakvu novčanu ili koju drugu tražbinu,
4. koja druga prava čine njegovu imovinu,12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/1275. ima li na računima i kod koga novčana sredstva,
6. prima li i od koga plaću ili mirovinu, odnosno ima li koje druge stalne ili povremene
prihode,
7. ima li kakvu drugu imovinu.
(4) U popisu iz stavka 2. ovoga članka ovršenik mora navesti podatke o pravnoj i
činjeničnoj osnovi svojih prava u odnosu na svaki dio imovine iz stavka 3. ovoga članka
te o dokazima, osobito ispravama, kojima se ona mogu potkrijepiti. Ako to bude
potrebno, sud može zatražiti od ovršenika da dade i druge podatke na temelju kojih bi se
imovina mogla pronaći.
(5) U izjavama iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, koje će potpisati pred sudom, ovršenik će
potvrditi da su podaci koje je dao točni i potpuni i da ništa od svoje imovine nije zatajio.
(6) Ministar pravosuđa propisat će obrazac izjava iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.
(7) O prijedlogu za davanje prokazne izjave i prokaznoga popisa imovine sud odlučuje
rješenjem kojim će ovršeniku zaprijetiti novčanom kaznom ako ne postupi u skladu s
nalogom suda (članak 16.).
(8) Prokazna se izjava daje javno na ročištu pred sudom.
(9) Ročište pred sudom održat će se i radi rasprave i potvrđivanja prokaznoga popisa
imovine.
(10) Na javno ročište iz stavaka 8. i 9. ovoga članka pozivaju se ovršenik i
ovrhovoditelj, a oglas o ročištu objavit će se i na oglasnoj ploči suda. O tim će se
ročištima sastaviti zapisnik.
(11) Ako ovršenik ne dođe na ročišta iz stavaka 8. i 9. ovoga članka bez osobito
opravdanoga razloga ili ako odbije dati prokaznu izjavu ili prokazni popis imovine, sud
će mu izreći novčanu kaznu i zaprijetiti mu novim novčanim kaznama koje će izricati
sve dok se ovršenik ne pokori (članak 16.).
(12) Odredbe stavaka 1. do 11. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju i
prema odgovornim osobama u ovršeniku pravnoj osobi.
(13) Radi prikupljanja podataka o imovini sud može, na prijedlog ovrhovoditelja,
saslušati i druge osobe kao svjedoke, odnosno zatražiti očitovanje od drugih osoba ili
tijela.
(14) Ako ovrhovoditelj učini vjerojatnim da se u međuvremenu stanje stvari bitno
izmijenilo, sud može iznova naložiti ovršeniku davanje prokazne izjave odnosno
prokaznoga popisa imovine po pravilima prethodnih stavaka ovoga članka.
(15) Za davanje neistinitih ili nepotpunih prokaznih izjava i prokaznih popisa imovine
ovršenik i odgovorne osobe u ovršeniku pravnoj osobi odgovaraju kao za lažan iskaz u
postupku pred sudom.
(16) Osobe ili tijela iz stavka 13. ovoga članka odgovaraju za davanje netočnih ili
nepotpunih obavijesti kao za lažan iskaz u postupku pred sudom.
(17) Ovrhovoditelj je dužan uz prijedlog iz stavka 2. ovoga članka dostaviti dokaze o
postupanju po odredbi članka 18. ovoga Zakona, dok će u protivnom njegov prijedlog
biti odbačen.
Dužnost davanja podataka o dužniku12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/127Članak 18.
(1) Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje dužan je, u roku od osam dana, na zahtjev
osobe koja tvrdi da namjerava pokrenuti ovršni postupak ili postupak osiguranja dati
podatke o tome je li neka fizička osoba osiguranik u Hrvatskom zavodu za mirovinsko
osiguranje, po kojoj osnovi (radni odnos, samostalna profesionalna djelatnost, obrt ili
samostalna djelatnost poljoprivrede) i kod koga, odnosno prima li mirovinu, naknadu
zbog tjelesnog oštećenja ili koju drugu stalnu naknadu o kojoj vodi evidenciju.
(2) Ministarstvo unutarnjih poslova dužno je, u roku od osam dana, na zahtjev osobe
koja tvrdi da namjerava pokrenuti ovršni postupak ili postupak osiguranja iz evidencije
o registriranim i označenim vozilima dati podatke o tome je li neka osoba upisana kao
vlasnik motornog vozila te o vrsti, marki, tipu, modelu, godini proizvodnje,
registarskom broju motornog vozila i postojanju tereta na tom vozilu.
(3) Ministarstvo financija, Porezna uprava dužna je u roku od osam dana, na zahtjev
suda ili javnog bilježnika, uz podatak o imenu, prezimenu i datumu rođenja ili broju
osobne iskaznice ovršenika, dati podatak o osobnom identifikacijskom broju ovršenika,
kao i podatke iz članka 217. ovoga Zakona.
(4) Tijelo nadležno za katastarsku evidenciju je dužno, u roku od osam dana, na zahtjev
osobe koja tvrdi da namjerava pokrenuti ovršni postupak ili postupak osiguranja dati
ispis posjedovnih listova koje vodi za fizičku ili pravnu osobu.
(5) Tijela i osobe iz stavaka 1. do 4. ovoga članka nisu dužni postupiti po zahtjevu
osobe koja traži podatke dok im prethodno ne budu podmireni troškovi za poduzimanje
radnje.
(6) Na zahtjev suda osoba za koju ovrhovoditelj tvrdi da je ovršenikov dužnik ili da se
neki dijelovi njegove imovine nalaze kod nje dužna je u roku od osam dana izjasniti se
o tome ima li ovršenik i kakvu tražbinu protiv nje, odnosno nalaze li se i koji dijelovi
njegove imovine kod nje.
(7) Podnositelj zahtjeva iz stavaka 1., 2., i 4. ovoga članka dužan je u zahtjevu za
davanje podataka navesti tražbinu radi čijeg će ostvarenja ili osiguranja pokrenuti
ovršni postupak, odnosno postupak osiguranja te priložiti ispravu na kojoj se ona
temelji.
(8) Osobe i tijela iz stavaka 1. do 5. ovoga članka ne smiju obavijestiti dužnika o tome
da su traženi podaci o njegovoj imovini.
(9) Ovrhovoditelj ima pravo na naknadu štete koju je pretrpio zbog povrede dužnosti iz
stavaka 1., 2., 3., 4., 6. i 8. ovoga članka.
Ovrha odluke stranoga suda
Članak 19.
Ovrha na temelju odluke stranoga suda može se odrediti i provesti u Republici
Hrvatskoj samo ako ta odluka ispunjava pretpostavke za priznanje i ovrhu propisane
međunarodnim sporazumom ili zakonom.
Ovrha na imovini strane države
Članak 20.
(1) Na imovini strane države u Republici Hrvatskoj ne može se odrediti ni provesti
ovrha ili osiguranje bez prethodne suglasnosti ministra nadležnog za poslove pravosuđa,12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/127uz prethodno mišljenje ministra nadležnog za vanjske poslove, osim ako je strana
država pristala na ovrhu, odnosno osiguranje.
(2) Ako uz prijedlog kojim se pokreće postupak na imovini strane države u Republici
Hrvatskoj nije podnesena suglasnost iz stavka 1. ovoga Zakona, odnosno pristanak
strane države, sud će prijedlog odbaciti.
Primjena odredaba drugih zakona
Članak 21.
(1) U ovršnom postupku i postupku osiguranja na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe Zakona o parničnom postupku, ako ovim ili drugim zakonom nije drukčije
određeno.
(2) Na materijalnopravne pretpostavke i posljedice provedbe ovršnoga postupka i
postupka osiguranja na odgovarajući se način primjenjuju odredbe zakona kojima se
uređuju stvarna prava, odnosno obvezni odnosi.
Dio drugi
OVRHA
Razdjel prvi
ZAJEDNIČKE ODREDBE
Glava druga
OVRŠNA I VJERODOSTOJNA ISPRAVA
Osnove za određivanje ovrhe
Članak 22.
Sud određuje ovrhu samo na temelju ovršne ili vjerodostojne isprave, ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.
Ovršna isprava
Članak 23.
Ovršne isprave jesu:
1. ovršna sudska odluka i ovršna sudska nagodba,
2. ovršna odluka arbitražnog suda,
3. ovršna odluka donesena u upravnom postupku i ovršna nagodba sklopljena u
upravnom postupku ako glase na ispunjenje novčane obveze, ako zakonom nije drukčije
određeno,
4. ovršna javnobilježnička odluka i ovršna javnobilježnička isprava,
5. nagodba sklopljena u postupku pred sudovima časti pri komorama u Republici
Hrvatskoj,
6. druga isprava koja je zakonom određena kao ovršna isprava.
Odluka i nagodba12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/127Članak 24.
(1) Sudskom odlukom, prema ovom Zakonu, smatra se presuda, rješenje, platni nalog te
druga odluka donesena u postupku pred sudom i izbranim sudom, a sudskom nagodbom
smatra se nagodba sklopljena u postupku pred tim sudovima.
(2) Odlukom upravnoga tijela, prema ovom Zakonu, smatra se rješenje i zaključak koji
su u upravnom postupku donijeli tijelo državne uprave ili pravna osoba s javnim
ovlastima, a upravnom nagodbom smatra se nagodba zaključena u upravnom postupku
pred tim tijelom, odnosno pred tom osobom.
Ovršnost odluke
Članak 25.
(1) Sudska odluka kojom je naloženo ispunjenje tražbine na neko davanje ili činjenje
ovršna je ako je postala pravomoćna i ako je protekao rok za dobrovoljno ispunjenje.
Rok za dobrovoljno ispunjenje teče od dana dostave odluke ovršeniku, ako zakonom
nije drukčije određeno.
(2) Sudska odluka kojom je naloženo ispunjenje tražbine na neko trpljenje ili nečinjenje
(propuštanje) ovršna je ako je postala pravomoćna, osim ako je u ovršnoj ispravi
određen poseban rok za usklađivanje ponašanja ovršenika s njegovom obvezom.
(3) Odluka donesena u upravnom postupku ovršna je ako je postala ovršna po pravilima
koja uređuju taj postupak.
(4) Na temelju ovršne odluke koja je postala ovršna u jednom dijelu, ovrha se može
odrediti samo u odnosu na taj dio.
(5) Ovrha će se odrediti na temelju sudske odluke koja nije postala pravomoćna i odluke
donesene u upravnom postupku koja nije postala konačna ako je zakonom propisano da
žalba ili koji drugi pravni lijek ne zadržava ovrhu.
Ovršnost prvostupanjskih sudskih odluka
Članak 26.
(1) Prvostupanjska sudska odluka kojom se fizičkoj osobi koja ne obavlja registriranu
djelatnost nalaže isplata tražbine čija glavnica ne prelazi 1.000,00 kuna, odnosno kojom
se fizičkoj osobi koja obavlja registriranu djelatnost u pravnoj stvari u vezi s tom
djelatnošću ili pravnoj osobi nalaže isplata tražbine čija glavnica ne prelazi 5.000,00
kuna postaje ovršna u roku od osam dana od dana dostave osobi kojoj je naložena
isplata. Žalba protiv takve odluke ne odgađa ovrhu.
(2) Ako se u sudskoj odluci nekoj od osoba iz stavka 1. ovoga članka nalaže samo da
naknadi troškove postupka u iznosu koji ne prelazi iznose navedene u toj odredbi, žalba
protiv takve odluke o naknadi troškova postupka ne odgađa ovrhu.
Ovršnost nagodbe
Članak 27.
(1) Sudska, odnosno upravna nagodba ovršna je ako je tražbina koju prema njoj treba
ispuniti dospjela.
(2) Dospijeće tražbine dokazuje se zapisnikom o nagodbi ili javnom ispravom ili po
zakonu ovjerovljenom ispravom.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/127(3) Dospijeće koje se ne može dokazati na način iz stavka 2. ovoga članka dokazuje se
pravomoćnom odlukom donesenom u parničnom postupku kojom se utvrđuje dospijeće.
(4) Na temelju nagodbe koja je postala ovršna u jednom dijelu ovrha se može odrediti
samo u odnosu na taj dio.
Ovršnost javnobilježničke isprave
Članak 28.
(1) Javnobilježnička isprava ovršna je ako je postala ovršna po posebnim pravilima koja
uređuju ovršnost takve isprave.
(2) Na temelju javnobilježničke isprave koja je postala ovršna u jednom dijelu ovrha se
može odrediti samo u odnosu na taj dio.
Podobnost ovršne isprave za ovrhu
Članak 29.
(1) Ovršna isprava podobna je za ovrhu ako su u njoj naznačeni vjerovnik i dužnik te
predmet, vrsta, opseg i vrijeme ispunjenja obveze.
(2) Ako je ovršna isprava odluka kojom je naloženo ispunjenje tražbine na neko davanje
ili činjenje, u njoj mora biti određen i rok za dobrovoljno ispunjenje.
(3) Ako u ovršnoj ispravi iz stavka 2. ovoga članka nije određen rok za dobrovoljno
ispunjenje, taj rok određuje sud rješenjem o ovrsi.
(4) U slučaju iz stavka 3. ovoga članka sud će predloženu ovrhu odrediti uz uvjet da
ovršenik, u roku koji mu je određen, ne ispuni svoju obvezu.
(5) Ako je prema ovršnoj ispravi vjerovnik ovlašten odrediti opseg ili vrijeme
ispunjenja tražbine, vjerovnik će opseg ili vrijeme ispunjenja tražbine odrediti u
prijedlogu za ovrhu.
(6) Ako je prema ovršnoj ispravi treća osoba ovlaštena odrediti opseg ili vrijeme
ispunjenja tražbine, smatrat će se da je ta osoba odredila opseg ili vrijeme ispunjenja
tražbine ako je to učinila u javnoj ili javno ovjerovljenoj ispravi.
Određivanje i naplata zateznih kamata
Članak 30.
(1) Ako se nakon donošenja odluke, sklapanja nagodbe ili sastavljanja javnobilježničke
isprave izmijeni stopa zatezne kamate, sud će, na prijedlog bilo koje stranke, rješenjem
odrediti naplatu zatezne kamate po izmijenjenoj stopi za vrijeme na koje se ta izmjena
odnosi. Prijedlog za donošenje takvog rješenja može se podnijeti do dovršetka ovršnog
postupka.
(2) Ako plaćanje zatezne kamate na troškove postupka nije određeno već u ovršnoj
ispravi, sud će, na prijedlog ovrhovoditelja, u rješenju o ovrsi odrediti naplatu tih
kamata po propisanoj stopi od dana donošenja odluke odnosno sklapanja nagodbe do
naplate.
(3) Na prijedlog ovrhovoditelja sud će odrediti naplatu zateznih kamata na troškove
ovršnog postupka i osiguranja po propisanoj stopi od dana kada su ti troškovi učinjeni,
odnosno plaćeni, do dana naplate.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/127Vjerodostojna isprava
Članak 31.
(1) Vjerodostojna isprava je, prema ovom Zakonu, račun, mjenica i ček s protestom i
povratnim računima kad je to potrebno za zasnivanje tražbine, javna isprava, izvadak iz
poslovnih knjiga, po zakonu ovjerovljena privatna isprava te isprava koja se po
posebnim propisima smatra javnom ispravom. Računom se smatra i obračun kamata.
(2) Vjerodostojna isprava je podobna za ovrhu ako su u njoj naznačeni vjerovnik i
dužnik te predmet, vrsta, opseg i vrijeme ispunjenja novčane obveze.
(3) Kad se iz vjerodostojne isprave ne vidi je li i kad je tražbina dospjela, ovrha će se
odrediti ako ovrhovoditelj u prijedlogu za ovrhu navede datum dospjelosti tražbine te
ako je označio dan njezine dospjelosti.
Prijenos tražbine ili obveze
Članak 32.
(1) Ovrha se određuje na prijedlog i u korist osobe koja u ovršnoj ispravi nije označena
kao vjerovnik, ako ona javnom ili ovjerovljenom privatnom ispravom dokaže da je
tražbina na nju prenesena ili da je na nju na drugi način prešla. Ako se prijenos ne može
dokazati na taj način, prijenos tražbine dokazuje se pravomoćnom odlukom donesenom
u parničnom postupku.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje i na ovrhu
protiv osobe koja u ovršnoj ispravi nije označena kao dužnik.
Uvjetna i uzajamna obveza
Članak 33.
(1) Ako je obveza ovršenika utvrđena u ovršnoj ispravi uvjetovana prethodnim ili
istodobnim ispunjenjem neke obveze ovrhovoditelja ili nastupanjem nekoga uvjeta, sud
će, na prijedlog ovrhovoditelja, odrediti ovrhu ako on izjavi da je svoju obvezu ispunio,
odnosno da je osigurao njezino ispunjenje ili da je uvjet nastupio.
(2) Ako ovršenik u pravnom lijeku protiv rješenja o ovrsi istakne da ovrhovoditelj nije
ispunio svoju obvezu ili da nije osigurao njezino ispunjenje ili da uvjet nije nastupio,
sud će o ispunjenju obveze ovrhovoditelja, odnosno o nastupanju uvjeta odlučiti u
ovršnom postupku, osim ako odluka o tome ovisi o utvrđenju spornih činjenica.
(3) Ako odluka iz stavka 2. ovoga članka ovisi o utvrđenju spornih činjenica, sud će o
pravnom lijeku iz stavka 2. ovoga članka odlučiti u ovršnom postupku ako su te
činjenice općepoznate, ako se njihovo postojanje može utvrditi primjenom pravila o
zakonskim predmnjevama ili ako ovrhovoditelj dokaže ispunjenje ili osiguranje svoje
obveze, odnosno nastupanje uvjeta javnom ispravom ili javno ovjerovljenom privatnom
ispravom. U ostalim slučajevima sud će obustaviti postupak.
(4) Smatrat će se da je ovrhovoditelj ispunio svoju obvezu, odnosno da je osigurao
njezino ispunjenje ako je predmet dužne činidbe položio u sudski ili javnobilježnički
polog, ako to nije u suprotnosti sa sadržajem njegove obveze utvrđene ovršnom
ispravom.
(5) Ovrhovoditelj koji u ovršnom postupku ne uspije dokazati, u skladu s odredbama
prethodnih stavaka ovoga članka, da je ispunio svoju obvezu, da je osigurao njezino
ispunjenje, odnosno da je nastupio uvjet, može pokrenuti parnicu radi utvrđenja da je na
temelju ovršne isprave ovlašten tražiti bezuvjetnu ovrhu radi ostvarenja svoje tražbine.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/127Alternativna obveza po izboru ovršenika
Članak 34.
(1) Ako ovršenik ima pravo na temelju ovršne isprave birati između više predmeta svoje
obveze i u roku za dobrovoljno ispunjenje sam ne obavi izbor između tih predmeta i ne
ispuni dužnu obvezu, predmet kojim obveza treba biti ispunjena određuje ovrhovoditelj
u ovršnom prijedlogu.
(2) Ovršenik ima pravo izbora i nakon podnošenja prijedloga za ovrhu, ali ono prestaje
čim se ovrhovoditelj makar djelomično namiri u skladu sa svojim prijedlogom.
(3) Ovrhovoditelj ima pravo na naknadu troškova ovršnoga postupka koji je obustavljen
zato što je ovršenik, u skladu s odredbama stavka 2. ovoga članka nakon pokretanja
postupka ispunio svoju obvezu drugim predmetom.
Alternativno ovlaštenje ovršenika
Članak 35.
(1) Ovršenik kojemu je ovršnom ispravom naloženo ispunjenje određene obveze uz
pravo da se od ispunjenja te obveze može osloboditi ispunjenjem neke druge činidbe
određene u ovršnoj ispravi, može tu činidbu ispuniti sve dok se ovrhovoditelj makar
djelomično ne namiri prisilnim ispunjenjem dužne obveze.
(2) Ovrhovoditelj ima pravo na naknadu troškova ovršnoga postupka koji je obustavljen
zato što je ovršenik, u skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka nakon njegova
pokretanja umjesto dužne obveze ispunio drugu činidbu određenu u ovršnoj ispravi.
Potvrda o ovršnosti
Članak 36.
(1) Ako se prijedlog za ovrhu podnosi sudu koji o tražbini nije odlučivao u prvom
stupnju, uz prijedlog se podnosi ovršna isprava, u izvorniku ili ovjerovljenom prijepisu,
na kojoj je stavljena potvrda o ovršnosti, odnosno vjerodostojna isprava.
(2) Potvrdu o ovršnosti daje sud, odnosno tijelo koje je odlučivalo o tražbini u prvom
stupnju.
(3) Potvrdu o ovršnosti za izdavanje koje nisu bili ispunjeni zakonom propisani uvjeti
ukinut će rješenjem isti sud, odnosno tijelo, na prijedlog ili po službenoj dužnosti.
(4) Arbitražni sudovi ne daju potvrde o ovršnosti svojih odluka, osim ako zakonom nije
drukčije određeno. U povodu pravnog lijeka ovršenika sud koji vodi ovršni postupak
ispitat će je li odluka arbitražnog suda ovršna ili nije, i u ovisnosti o ishodu takve
provjere odlučiti sam o pravnom lijeku ili predmet proslijediti drugom nadležnom sudu
(članak 51.).
(5) Javni bilježnici sami daju potvrde o ovršnosti svojih isprava. U povodu pravnog
lijeka ovršenika, sud koji vodi ovršni postupak ispitat će jesu li bili ispunjeni uvjeti za
davanje takve potvrde uzimajući u obzir i izjave osoba koje su prema toj ispravi
ovlaštene potvrditi nastupanje okolnosti o kojima ovisi stjecanje toga svojstva (članak
29. stavci 5. i 6.). Ako sud utvrdi da uvjeti za davanje javnobilježničke potvrde o
ovršnosti nisu bili ispunjeni, tu će potvrdu ukinuti rješenjem u ovršnom postupku.
(6) O zahtjevu za ukidanje potvrde o ovršnosti koju je dao javni bilježnik na svojoj
ispravi, podnesenom izvan ovršnog postupka, odlučuje u izvanparničnom postupku
općinski sud na čijem je području sjedište javnog bilježnika.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 17/127Stvarna nadležnost
Članak 37.
(1) Općinski sudovi stvarno su nadležni određivati ovrhu, osim ako rješavanje tih
predmeta nije izrijekom povjereno drugom sudu, tijelu ili osobi.
(2) Sudovi nadležni određivati ovrhu ovlašteni su postupati i u povodu pravnih lijekova
podnesenih protiv rješenja o ovrsi te drugih odluka koje su donijeli u povodu prijedloga
za ovrhu. Oni su ovlašteni odlučivati i o drugim pitanjima tijekom postupka prije nego
što je sud nadležan za provedbu ovrhe započeo s provedbom ovrhe.
Mjesna nadležnost
Članak 38.
Mjesna nadležnost određena ovim Zakonom je isključiva.
Glava treća
PREDLAGANJE I ODREĐIVANJE OVRHE
Prijedlog za ovrhu
Članak 39.
(1) Prijedlog za ovrhu mora sadržavati zahtjev za ovrhu u kojemu će biti naznačena
ovršna ili vjerodostojna isprava na temelju koje se traži ovrha, ovrhovoditelj i ovršenik,
osobni identifikacijski brojevi ovrhovoditelja i ovršenika, tražbina čije se ostvarenje
traži te sredstvo kojim ovrhu treba provesti i, po potrebi, predmet u odnosu na koji ga
treba provesti. Prijedlog mora sadržavati i druge propisane podatke potrebne za
provedbu ovrhe.
(2) Prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave mora sadržavati:
1. zahtjev da sud naloži ovršeniku da u roku od osam dana, a u mjeničnim i čekovnim
sporovima u roku od tri od dana dostave rješenja, namiri tražbinu zajedno s odmjerenim
troškovima, i
2. ovršni zahtjev iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Prijedlog za ovrhu koji ne sadrži sve podatke iz stavaka 1. i 2. ovoga članka sud će
odbaciti rješenjem, ne pozivajući predlagatelja da ga dopuni ili ispravi.
(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, ako prijedlog za ovrhu ne sadrži osobni
identifikacijski broj ovršenika, nadležni sud ili javni bilježnik će ga pribaviti po
službenoj dužnosti.
Povlačenje i ograničenje prijedloga
Članak 40.
(1) Ovrhovoditelj može tijekom postupka, bez pristanka ovršenika, povući u cijelosti ili
djelomice prijedlog za ovrhu.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sud će obustaviti ovrhu.
(3) Ovrhovoditelj može nakon povlačenja prijedloga podnijeti novi prijedlog za ovrhu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 18/127Rješenje o ovrsi
Članak 41.
(1) U rješenju o ovrsi moraju biti naznačeni ovršna, odnosno vjerodostojna isprava na
temelju koje se ovrha određuje, ovrhovoditelj i ovršenik, tražbina koja se ostvaruje,
sredstvo i predmet ovrhe te drugi podaci potrebni za provedbu ovrhe.
(2) Rješenjem o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave sud će:
1. naložiti ovršeniku da u roku od osam dana, a u mjeničnim i čekovnim sporovima u
roku od tri dana od dana dostave rješenja, namiri tražbinu zajedno s odmjerenim
troškovima, i
2. odrediti ovrhu radi prisilne naplate tih tražbina.
(3) Rješenje o ovrsi ne mora biti obrazloženo i može se izdati otiskivanjem štambilja na
prijedlogu za ovrhu.
(4) Rješenje o ovrsi mora sadržavati uputu o pravnom lijeku.
(5) Sud neće po službenoj dužnosti odbaciti prijedlog za ovrhu utemeljen na
pravomoćnoj sudskoj odluci, sudskoj nagodbi ili javnobilježničkoj ispravi samo zato što
na tim ispravama nije bilo potvrde o ovršnosti u vrijeme odlučivanja, odnosno neće
odbiti ovršni zahtjev samo zato što tražbina utvrđena tim ispravama nije stekla svojstvo
ovršivosti.
(6) Rješenje kojim se prijedlog za ovrhu potpuno ili djelomice odbacuje ili odbija mora
biti obrazloženo.
Dostava rješenja o ovrsi
Članak 42.
(1) Rješenje o ovrsi dostavlja se ovrhovoditelju i ovršeniku.
(2) Rješenje kojim se odbacuje ili odbija prijedlog za ovrhu doneseno prije nego što je
ovršeniku bilo omogućeno da se o njemu očituje dostavlja se samo ovrhovoditelju.
(3) Rješenje o ovrsi na temelju ovršne isprave dostavlja se prije pravomoćnosti banci,
odnosno Središnjem klirinškom depozitarnom društvu kod koje se vode ovršenikovi
računi te drugim osobama i tijelima kad je to potrebno radi provedbe ovrhe.
(4) Rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave dostavlja se osobama i tijelima iz
stavka 3. ovoga članka tek pošto postane pravomoćno.
(5) Rješenje o ovrsi na pokretnim stvarima doneseno na temelju ovršne isprave
dostavlja se ovršeniku pri poduzimanju prve ovršne radnje, ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.
(6) Rješenje o ovrsi na pokretnim stvarima doneseno na temelju vjerodostojne isprave
dostavlja se ovršeniku prije pristupanja provedbi ovrhe (članak 44. stavak 3.).
(7) Ako sud koji je donio rješenje o ovrsi nije nadležan za provedbu ovrhe, uputit će
svoje rješenje o ovrsi nadležnom sudu radi provedbe ovrhe.
Glava četvrta
PROVEDBA OVRHE12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 19/127Stvarna nadležnost
Članak 43.
(1) Za provedbu ovrhe stvarno su nadležni općinski sudovi, ako zakonom nije drukčije
određeno.
(2) Sud provedbe ovrhe ovlašten je odlučivati o svim pitanjima koja se tiču provedbe
ovršnoga postupka te o svim pitanjima koja se jave u povodu provedbe ovršnoga
postupka o kojima se prema ovom Zakonu odlučuje u tom postupku, te o zahtjevu za
naknadu troškova postupka koji naknadno bude podnesen tijekom postupka (članak 14.
stavak 6.).
Ovrha na temelju nepravomoćnoga rješenja o ovrsi
Članak 44.
(1) Ovrha se provodi i prije pravomoćnosti rješenja o ovrsi ako za pojedine ovršne
radnje ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(2) Tražbina će se prisilno ostvariti prije pravomoćnosti rješenja o ovrsi, osim ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.
(3) Ovrha određena na temelju vjerodostojne isprave provodi se tek nakon
pravomoćnosti rješenja o ovrsi.
Granice ovrhe
Članak 45.
Ovrha se provodi u granicama određenim u rješenju o ovrsi.
Vrijeme ovrhe
Članak 46.
(1) Ovrha se provodi radnim danom, i to danju.
(2) Sud može odrediti da se ovrha provede i neradnim danom ili noću ako za to postoji
opravdan razlog.
Rad sudskoga ovršitelja
Članak 47.
(1) Sudski ovršitelj je dužan prigodom pretrage ovršenikova stana ili odjeće koju on
nosi na sebi i poduzimanja drugih ovršnih radnji postupati s dužnim obzirima prema
osobi ovršenika i članova njegova kućanstava.
(2) Ovršnim radnjama u ovršenikovu stanu kojima nije nazočan ovršenik, njegov
zakonski zastupnik, opunomoćenik ili odrasli član njegova kućanstva, moraju biti
nazočna dva punoljetna svjedoka ili javni bilježnik.
(3) Ovrha u prostoriji pravne osobe provodi se tako da sudski ovršitelj prije obavljanja
ovršne radnje zatraži od zastupnika pravne osobe da on sam ili osoba koju on odredi
bude nazočna njezinu obavljanju. Ako zastupnik pravne osobe odbije postupiti u skladu
sa zahtjevom sudskoga ovršitelja ili ako ga sudski ovršitelj ne zatekne u prostoriji
pravne osobe prigodom poduzimanja ovršne radnje, radnju će provesti u nazočnosti
dvaju punoljetnih svjedoka.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 20/127(4) Kad ovršnu radnju treba provesti u prostoriji koja je zaključana, a ovršenik ili
njegov zastupnik nije nazočan ili neće prostoriju otvoriti, sudski ovršitelj otvorit će
prostoriju u nazočnosti dvaju punoljetnih svjedoka ili javnoga bilježnika.
(5) O obavljanju ovršnih radnji prema odredbama stavaka 2. do 4. ovoga članka sudski
ovršitelj sastavit će poseban zapisnik koji će potpisati pozvani svjedoci, odnosno javni
bilježnik.
Ometanje sudskoga ovršitelja u radu
Članak 48.
(1) Sudski ovršitelj je ovlašten udaljiti osobu koja ometa provedbu ovrhe, a prema
okolnostima slučaja i zatražiti pomoć policije i pravosudne policije. Policija i
pravosudna policija dužna je, sukladno svojim ovlastima, postupati po nalogu sudskog
ovršitelja. Sudski ovršitelj može, po potrebi, naložiti i upotrebu sile prema osobi koja
ometa ovrhu.
(2) Prema osobi koja ometa provedbu ovrhe sud može odrediti mjere propisane člankom
16. ovoga Zakona.
Nepravilnosti pri provedbi ovrhe
Članak 49.
(1) Stranka ili sudionik mogu podneskom tražiti od suda da otkloni nepravilnost koju je
sudski ovršitelj učinio u provedbi ovrhe.
(2) Sud može zaključkom ukinuti nezakonite i nepravilne radnje sudskoga ovršitelja.
Glava peta
PRAVNI LIJEKOVI STRANAKA PROTIV RJEŠENJA
O OVRSI
1. Pravni lijekovi protiv rješenja o ovrsi na temelju ovršne isprave
Žalba protiv rješenja o ovrsi
Članak 50.
(1) Protiv rješenja o ovrsi ovršenik može izjaviti žalbu:
1. ako isprava na temelju koje je ono doneseno nije ovršna isprava,
2. ako ta isprava nije stekla svojstvo ovršnosti,
3. ako je ovršna isprava ukinuta, poništena, preinačena ili na drugi način stavljena izvan
snage, odnosno ako je na drugi način izgubila svoju djelotvornost ili je utvrđeno da je
bez učinka,
4. ako su se stranke javnom ili po zakonu ovjerovljenom ispravom sastavljenom nakon
nastanka ovršne isprave sporazumjele da ovrhovoditelj neće na temelju ovršne isprave,
trajno ili za određeno vrijeme, tražiti ovrhu,
5. ako je protekao rok u kojemu se po zakonu može tražiti ovrha,
6. ako je ovrha određena na predmetu koji je izuzet od ovrhe, odnosno na kojem je
mogućnost ovrhe ograničena,12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 21/1277. ako ovrhovoditelj nije ovlašten tražiti ovrhu na temelju ovršne isprave, odnosno ako
nije ovlašten na temelju nje tražiti ovrhu protiv ovršenika,
8. ako nije ispunjen uvjet koji je određen ovršnom ispravom, osim ako zakonom nije
drukčije propisano,
9. ako je tražbina prestala na temelju činjenice koja je nastala u vrijeme kad je ovršenik
više nije mogao istaknuti u postupku iz kojeg potječe odluka, odnosno nakon
zaključenja sudske ili upravne nagodbe ili sastavljanja, potvrđivanja ili ovjeravanja
javnobilježničke isprave,
10. ako je ispunjenje tražbine, makar i na određeno vrijeme, odgođeno, zabranjeno,
izmijenjeno ili na drugi način onemogućeno zbog činjenice koja je nastala u vrijeme
kad je ovršenik više nije mogao istaknuti u postupku iz kojega potječe odluka, odnosno
nakon zaključenja sudske ili upravne nagodbe ili sastavljanja, potvrđivanja ili
ovjeravanja javnobilježničke isprave, ili
11. ako je nastupila zastara tražbine o kojoj je odlučeno ovršnom ispravom.
(2) U žalbi iz stavka 1. ovoga članka ovršenik može iznositi nove činjenice i nove
dokaze ako se tiču razloga zbog kojih je ona izrijekom dopuštena te zbog bitnih povreda
odredaba ovršnoga postupka.
(3) Nove činjenice koje se tiču razloga iz stavka 1. točaka 7., 9., 10. i 11. ovoga članka
sud smije utvrđivati samo u skladu s odredbama članka 52. ovoga Zakona.
(4) Žalba je dopuštena zbog povrede pravila o stvarnoj i mjesnoj nadležnosti.
(5) U povodu žalbe iz stavka 1. ovoga članka sud pazi po službenoj dužnosti na razloge
iz stavka 1. točaka 1., 3. i 5. ovoga članka te na okolnost da je u slučaju iz stavka 1.
točke 6. ovoga članka ovrha određena na predmetima iz članka 4. stavaka 4. i 5. ovoga
Zakona. Sud pazi po službenoj dužnosti i na pogrešnu primjenu materijalnog prava te na
bitne povrede ovršnoga postupka kada se na njih tako pazi prema odredbama Zakona o
parničnom postupku.
(6) Ovrhovoditelj može žalbom pobijati rješenje o ovrsi ako je njime prekoračen njegov
zahtjev te zbog odluke o troškovima postupka.
(7) Žalba ovršenika protiv rješenja o ovrsi ne odgađa provedbu ovrhe, ako ovim
Zakonom nije drukčije određeno.
Odlučivanje o žalbi
Članak 51.
(1) U povodu žalbe protiv rješenja o ovrsi sud prvog stupnja može žalbu prihvatiti ako
ocijeni da je osnovana te, u cijelosti ili djelomice, doneseno rješenje o ovrsi preinačiti i
ovršni zahtjev odbiti, ili ukinuti rješenje o ovrsi i ovršni prijedlog odbaciti ili oglasiti se
stvarno ili mjesno nenadležnim i predmet ustupiti nadležnom sudu, osim u slučajevima
iz članka 52. ovoga Zakona.
(2) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka sud prvog stupnja ukinut će provedene
radnje, osim kad se oglasio nenadležnim i predmet ustupio nadležnom sudu. Sud kome
je predmet ustupljen kao nadležnom može provedene radnje ukinuti ako ocijeni da je to
potrebno radi pravilne provedbe ovrhe.
(3) Ako ocijeni da žalba nije osnovana, sud prvog stupnja uputit će predmet sudu
drugog stupnja.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 22/127(4) Radi provjere osnovanosti navoda žalbe sud prvoga stupnja može, po potrebi,
saslušati stranke i druge sudionike te obaviti druge izviđaje.
(5) Sud prvoga stupnja dužan je rješenje iz stavka 1. ovoga članka donijeti i otpremiti u
roku od trideset dana. U tom je roku u slučaju iz stavka 3. ovoga članka dužan predmet
uputiti drugostupanjskom sudu.
(6) Drugostupanjski sud dužan je rješenje o žalbi donijeti i otpremiti u roku od šezdeset
dana od dana kada ju je primio.
(7) Protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka dopuštena je žalba protiv koje sud prvoga
stupnja nema ovlasti iz te odredbe.
Upućivanje na parnicu u povodu žalbe
Članak 52.
(1) Ako je žalba izjavljena iz razloga iz članka 50. stavka 1. točke 7. i točaka 9. do 11.
ovoga Zakona, sud prvoga stupnja dostavit će žalbu ovrhovoditelju radi očitovanja u
roku od osam dana.
(2) Ako ovrhovoditelj prizna postojanje kojeg od razloga zbog kojih je žalba izjavljena,
sud će obustaviti ovrhu.
(3) Ako ovrhovoditelj ospori postojanje tih razloga ili se ne očituje u roku od osam
dana, sud prvoga stupnja donijet će bez odgode rješenje kojim će ovršenika uputiti da u
roku od petnaest dana od pravomoćnosti toga rješenja pokrene parnicu radi proglašenja
ovrhe nedopuštenom zbog razloga iz stavka 1. ovoga članka zbog kojeg je izjavio žalbu.
(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, sud neće ovršenika uputiti na parnicu,
nego će prihvatiti njegovu žalbu, ukinuti provedene radnje i obustaviti ovrhu ako on
njezinu osnovanost dokaže javnom ili javno ovjerovljenom ispravom, odnosno ako su
činjenice na kojima se temelji njegova žalba zbog razloga iz stavka 1. ovoga članka
općepoznate ili se mogu utvrditi primjenom pravila o zakonskim predmnjevama.
(5) Na pokretanje i vođenje parnice iz stavka 3. ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju pravila o parnici na koju se ovršenik upućuje u povodu žalbe nakon proteka
roka.
(6) Okolnost da je ovršenik upućen na parnicu iz stavka 3. ovoga članka ili da ju je
pokrenuo ne sprječava provedbu ovrhe i ostvarenje ovrhovoditeljeve tražbine, osim ako
ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(7) Ako je žalba izjavljena i zbog kojeg od razloga iz članka 50. stavka 1. točaka 1. do
6. i točke 8. ovoga Zakona, sud prvoga stupnja, ako smatra da žalba zbog njih nije
osnovana, uputit će bez odgode presliku spisa sudu drugoga stupnja radi odlučivanja o
žalbi u povodu tih razloga.
(8) Ako ovršenik izjavi žalbu protiv rješenja o upućivanju na parnicu, sud prvoga
stupnja tu će žalbu uputiti sudu drugoga stupnja radi zajedničkog odlučivanja o toj žalbi
i žalbi protiv rješenja o ovrsi.
(9) Ako je prvostupanjski sud već proslijedio presliku spisa drugostupanjskom sudu u
povodu žalbe iz stavka 7. ovoga članka, o toj će okolnosti upozoriti drugostupanjski sud
prigodom upućivanja preslike spisa u povodu žalbe protiv rješenja o upućivanju na
parnicu.
(10) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka ovrhovoditelj koji smatra da je ovlašten na
temelju određene ovršne isprave predložiti ovrhu, može tužbom zatražiti da se to utvrdi12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 23/127u posebnoj parnici.
Žalba nakon proteka roka
Članak 53.
(1) Ovršenik može zbog razloga iz članka 50. stavka 1. točke 7. i točaka 9. do 11. ovoga
Zakona podnijeti žalbu protiv rješenja o ovrsi i nakon njegove pravomoćnosti ako taj
razlog nije mogao iz opravdanih razloga istaknuti već u roku za žalbu protiv toga
rješenja.
(2) Žalba iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti sve do dovršetka ovršnoga
postupka.
(3) Ovršenik je dužan u žalbi iz stavka 1. ovoga članka istaknuti sve razloge iz stavka 1.
ovoga članka koje može istaknuti u vrijeme njezina podnošenja. Sud će odbaciti
naknadno podnesenu žalbu nakon proteka roka koja se temelji na razlozima koje je
ovršenik mogao istaknuti u prije podnesenoj žalbi.
(4) Podnošenje žalbe iz stavka 1. ovoga članka ne sprječava provedbu ovrhe i ostvarenje
ovrhovoditeljeve tražbine, osim ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
Odgovor na žalbu
Članak 54.
(1) Žalba iz članka 53. ovoga Zakona dostavit će se bez odgode ovrhovoditelju, koji se
o njoj može očitovati u roku od osam dana.
(2) Kad primi odgovor na žalbu ili kad protekne rok za odgovor, sud će, prema
okolnostima slučaja, zakazati ročište radi raspravljanja o žalbi ili će donijeti rješenje bez
održavanja ročišta, osim u slučaju iz članka 55. ovoga Zakona.
(3) Rješenjem o žalbi sud će žalbu odbaciti ili prihvatiti, osim u slučaju iz članka 55.
ovoga Zakona. Ako žalbu prihvati, sud prvoga stupanja ukinut će provedene radnje i
obustaviti ovrhu.
(4) Osnovanost žalbe ocjenjuje se s obzirom na stanje stvari u vrijeme odlučivanja o
žalbi.
Upućivanje na parnicu
Članak 55.
(1) Ako rješenje o žalbi iz članka 53. stavka 1. ovoga Zakona ovisi o utvrđivanju neke
sporne činjenice, sud će uputiti ovršenika da u roku od petnaest dana od dana
pravomoćnosti toga rješenja pokrene parnicu radi proglašenja ovrhe nedopuštenom,
osim u slučaju iz stavka 2. ovoga članka.
(2) Ako rješenje o žalbi iz stavka 1. ovoga članka ovisi o utvrđenju spornih činjenica
čije postojanje ovršenik dokaže javnom ili javno ovjerovljenom ispravom, odnosno ako
su one općepoznate ili se njihovo postojanje može utvrditi primjenom pravila o
zakonskim predmnjevama, sud će o osnovanosti žalbe odlučiti u ovršnom postupku.
Ako žalbu prihvati, postupit će u skladu s odredbom članka 54. stavka 3. ovoga Zakona,
a ako je ne prihvati, uputit će ovršenika na parnicu.
(3) Tužbu kojom pokreće parnicu na koju je upućen ovršenik može utemeljiti samo na
razlozima koje je istaknuo u žalbi u povodu koje je upućen na parnicu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 24/127(4) Ako ovršenik u povodu naknadno podnesene žalbe nakon isteka roka bude također
upućen na parnicu, dužan je razloge zbog kojih je izjavio tu žalbu istaknuti u parnici na
koju je prethodno upućen ako u njoj još uvijek nije zaključena glavna rasprava.
(5) Ako ovršenik ne postupi u skladu s odredbom stavka 4. ovoga članka, sud će
odbaciti tužbu.
(6) Na temelju pravomoćne presude kojom je utvrđeno da ovrha nije dopuštena, sud
nadležan za odlučivanje o žalbi ukinut će, na prijedlog ovršenika, provedene radnje i
obustaviti ovrhu.
Ovršenikovo pravo na naknadu štete
Članak 56.
(1) Ako se ovrha na temelju rješenja o ovrsi protiv kojega je podnesena žalba iz članka
52. i 53. stavka 1. ovoga Zakona provede prije nego što se glavna rasprava u
prvostupanjskom parničnom postupku zaključi, ovršenik može do zaključenja glavne
rasprave, i bez pristanka ovrhovoditelja kao tuženika, preinačiti tužbu tako što će
zatražiti od suda da ovrhovoditelju naloži da mu vrati ono što je neosnovano stekao
ovrhom te da mu naknadi štetu koju je zbog toga pretrpio, uključujući i troškove ovrhe
u kojoj je ovrhovoditelj ostvario svoju tražbinu.
(2) Šteta na čiju naknadu ovršenik ima pravo obuhvaća i razliku između vrijednosti
unovčenog predmeta ovrhe i cijene po kojoj je on unovčen.
(3) Na novčane iznose iz stavka 1. ovoga članka ovršenik ima pravo na zakonsku
zateznu kamatu od kada je ovrhovoditelj neosnovano stekao novčana sredstva iz
njegove imovine, odnosno od unovčenja dijelova imovine ovršenika.
2. Pravni lijekovi protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave
Prigovor protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave
Članak 57.
(1) Protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave ovršenik može podnijeti
prigovor u roku od osam dana, a u mjeničnim i čekovnim sporovima u roku od tri dana,
osim ako ne pobija samo odluku o troškovima postupka.
(2) Rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave kada se prigovorom iz stavka 1.
ovoga članka pobija samo u dijelu kojim je određena ovrha može se pobijati samo iz
razloga zbog kojih se rješenje o ovrsi na temelju ovršne isprave može pobijati žalbom
(članak 50.).
(3) Rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave može se u dijelu kojim je njime
određena ovrha pobijati žalbom nakon proteka roka (članak 53.) iz razloga navedenih u
članku 50. točkama 7., 9., 10. i 11. ovoga Zakona, samo ako je činjenica na kojoj se
temelji taj prigovor nastala nakon donošenja rješenja o ovrsi.
Postupak u povodu prigovora protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne
isprave
Članak 58.
(1) Ako u prigovoru protiv rješenja o ovrsi donesenom na temelju vjerodostojne isprave
ovršenik nije odredio u kojem dijelu pobija to rješenje, smatrat će se da rješenje pobija u
cijelosti.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 25/127(2) Ako se rješenje o ovrsi pobija u cijelosti ili samo u dijelu kojim je ovršeniku
naloženo da namiri tražbinu, sud kojemu je prigovor podnesen stavit će izvan snage
rješenje o ovrsi u dijelu kojim je određena ovrha i ukinuti provedene radnje, a postupak
će nastaviti kao u povodu prigovora protiv platnoga naloga, a ako za to nije mjesno
nadležan, dostavit će predmet nadležnom sudu.
(3) Ako se rješenje o ovrsi pobija samo u dijelu kojim je određena ovrha, daljnji
postupak nastavit će se kao postupak po žalbi protiv rješenja o ovrsi donesenog na
temelju ovršne isprave.
(4) Ako se prigovor iz stavka 3. ovoga članka prihvati, dio rješenja o ovrsi kojim je
ovršeniku naloženo da namiri tražbinu ima svojstvo ovršne isprave na temelju koje se
može ponovno tražiti ovrha.
(5) Ako ovršenik pobija rješenje o ovrsi samo djelomično u dijelu kojim je njime
ovršeniku naloženo da namiri ovrhovoditeljevu tražbinu, sud će za nepobijani dio toga
dijela rješenja zaključkom utvrditi da je postao pravomoćan i ovršan te će pristupiti
provedbi određene ovrhe samo radi ostvarenja dijela tražbine koji je njime pravomoćno
utvrđen. Sud će zaključkom odrediti razdvajanje postupaka tako da se u odnosu na
pobijani dio rješenja o ovrsi postupak nastavlja na način određen stavcima 2. i 3. ovoga
članka. U tom slučaju sud će umnožiti spis radi provedbe zaključka o razdvajanju
postupka.
(6) Prigovor protiv rješenja o ovrsi mora biti obrazložen. Neobrazloženi prigovor sud će
odbaciti.
(7) Ako ovršenik ne podnese prigovor protiv dijela rješenja o ovrsi kojim mu je
naloženo da namiri tražbinu protiv toga dijela rješenja može tražiti ponavljanje
postupka po pravilima parničnoga postupka.
(8) Ako sud kojem je prijedlog iz stavka 7. ovoga članka podnesen nije nadležan
odlučivati po pravilima parničnoga postupka, ustupit će predmet nadležnom sudu radi
odlučivanja o prijedlogu.
Glava šesta
PRIGOVOR TREĆE OSOBE
Pretpostavke za prigovor
Članak 59.
(1) Osoba koja tvrdi da u pogledu predmeta ovrhe ima takvo pravo koje sprječava ovrhu
može podnijeti prigovor protiv ovrhe tražeći da se ovrha na tom predmetu proglasi
nedopuštenom.
(2) Prigovor se može podnijeti do dovršetka ovršnoga postupka. Podnošenje prigovora
ne sprječava provedbu ovrhe i ostvarenje ovrhovoditeljeve tražbine.
(3) Sud će prigovor dostaviti ovrhovoditelju i ovršeniku i pozvati ih da se u roku od
osam dana očituju o prigovoru.
Pokretanje parnice
Članak 60.
(1) Ako se ovrhovoditelj u propisanom roku ne očituje o prigovoru ili ako se jedna
stranka usprotivi prigovoru, sud će podnositelja prigovora rješenjem uputiti da protiv
stranaka u roku od petnaest dana pokrene parnicu radi proglašenja da ovrha na12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 26/127predmetu ovrhe nije dopuštena, osim ako podnositelj ne dokaže opravdanost svoga
prigovora pravomoćnom presudom ili drugom javnom ispravom, ili javno
ovjerovljenom privatnom ispravom, odnosno ako činjenice na kojima se temelji
prigovor treće osobe nisu općepoznate ili se mogu utvrditi primjenom pravila o
zakonskim predmnjevama.
(2) Ako podnositelj prigovora dokaže njegovu opravdanost pravomoćnom presudom,
javnom ili javno ovjerovljenom privatnom ispravom, odnosno ako su činjenice na
kojima se temelji prigovor općepoznate ili se mogu utvrditi na temelju pravila o
zakonskim predmnjevama, sud će o prigovoru odlučiti u ovršnom postupku.
(3) Podnositelj prigovora može parnicu pokrenuti i nakon proteka roka koji mu je sud
odredio sve do dovršetka ovršnoga postupka, ali je u tom slučaju dužan snositi troškove
prouzročene prekoračenjem toga roka.
(4) U parnici iz stavka 1. ovoga članka treća osoba može tražiti da se utvrdi postojanje
njezina prava ako joj ga koja od stranaka osporava.
Kad se ne može tražiti da se ovrha proglasi nedopuštenom
Članak 61.
(1) Iznimno od odredbe članka 59. stavka 1. ovoga Zakona, osoba koja je suvlasnik
pokretne stvari koja je predmet ovrhe ne može zahtijevati da se ovrha u pogledu njezina
udjela proglasi nedopuštenom, ali ima pravo na namirenje iz iznosa dobivenoga
prodajom stvari prije namirenja ovrhovoditelja i drugih osoba koje se namiruju u
ovršnom postupku te prije naknade troškova ovršnoga postupka.
(2) Osoba iz stavka 1. ovoga članka ima pravo zahtijevati da joj se stvar koja je predmet
ovrhe ustupi ako položi iznos koji odgovara vrijednosti ovršenikova udjela u toj stvari.
(3) Osobu iz stavka 1. ovoga članka kojoj je osporen udio u stvari koja je predmet ovrhe
sud će uputiti na parnicu protiv ovrhovoditelja, a i protiv ovršenika ako i on osporava
njezino pravo, da dokaže svoje pravo, osim ako u ovršnom postupku ne može dokazati
svoje pravo pravomoćnom presudom, javnom ili privatnom ispravom koja ima značenje
javne isprave.
(4) Pokretanje parnice u skladu s odredbama stavka 3. ovoga članka ne sprječava
provođenje ovrhe niti namirenje ovrhovoditeljeve tražbine.
(5) Ako osoba iz stavka 1. ovoga članka može dokazati svoje pravo pravomoćnom
presudom, javnom ili privatnom ispravom koja ima značenje javne isprave, sud će
postupiti kao da njezino pravo nije osporeno.
(6) Okolnost da je sud u ovršnom postupku uzeo da pravo osobe iz stavka 1. ovoga
članka nije osporeno u smislu odredaba stavka 3. i 5. ovoga članka ne utječe na pravo
ovrhovoditelja ili ovršenika da svoja prava protiv te osobe ostvaruju u posebnoj parnici.
Glava sedma
PROTUOVRHA
Razlozi za protuovrhu
Članak 62.
(1) Nakon što je ovrha već provedena, ovršenik može u istom ovršnom postupku
zatražiti od suda da naloži ovrhovoditelju da mu vrati ono što je ovrhom dobio:12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 27/1271. ako je ovršna isprava pravomoćno ukinuta, preinačena, poništena, stavljena izvan
snage ili je na drugi način utvrđeno da je bez učinka,
2. ako je tijekom ovršnoga postupka namirio ovrhovoditelju tražbinu mimo suda tako da
je ovrhovoditelj dvostruko namiren,
3. ako je rješenje o ovrsi pravomoćno ukinuto i prijedlog za ovrhu odbačen ili odbijen,
odnosno ako je rješenje o ovrsi pravomoćno preinačeno,
4. ako je ovrha koja je provedena na određenom predmetu ovrhe proglašena
nedopuštenom.
(2) Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka sud neće prihvatiti ako se u pogledu onoga što je
ovrhovoditelj dobio ovrhom nastupile takve stvarne ili pravne promjene da vraćanje
više nije moguće.
(3) Ako je ovrhovoditelj ovrhom naplatio određeni novčani iznos, ovršenik u prijedlogu
za protuovrhu može tražiti plaćanje zakonskih zateznih kamata od dana naplate toga
iznosa.
(4) Prava na naknadu štete iz razloga iz stavka 1. ovoga članka ovršenik može
ostvarivati u posebnoj parnici.
(5) Prijedlog za protuovrhu iz stavka 1. ovoga članka može se podnijeti u roku od tri
mjeseca od dana kad je ovršenik saznao za razlog za protuovrhu, a najkasnije u roku od
jedne godine od dana dovršetka ovršnoga postupka.
(6) Ovršenik ne može prije proteka roka iz stavka 5. ovoga članka svoju tražbinu
ostvarivati u parničnom postupku, osim u slučaju iz stavka 2. ovoga članka.
(7) Ako je ovršni postupak pokrenut po službenoj dužnosti, protuovrha nije dopuštena,
već ovršenik svoja moguća prava može ostvarivati u posebnoj parnici.
Postupak po prijedlogu za protuovrhu
Članak 63.
(1) Prijedlog iz članka 62. ovoga Zakona sud će dostaviti ovrhovoditelju i pozvati ga da
se u roku od osam dana izjasni o tome prijedlogu.
(2) Ako se u roku iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj usprotivi prijedlogu, sud će o
njemu odlučiti nakon održanoga ročišta. Ako se ovrhovoditelj u tom roku ne očituje o
prijedlogu, sud će ocijeniti hoće li o njemu odlučiti bez održavanja ročišta.
(3) Rješenjem kojim prihvati prijedlog sud će naložiti ovrhovoditelju da u roku od
petnaest dana vrati ovršeniku ono što je ovrhom dobio.
Rješenje o protuovrsi
Članak 64.
(1) Na temelju pravomoćnoga i ovršnoga rješenja kojim je ovrhovoditelju naloženo da
ovršeniku vrati ono što je ovrhom dobio, sud će, na prijedlog ovršenika, rješenjem
odrediti protuovrhu.
(2) Protuovrha se provodi po odredbama ovoga Zakona.
Glava osma
ODGODA, OBUSTAVA I ZAVRŠETAK OVRHE12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 28/1271. Odgoda ovrhe
Odgoda ovrhe na prijedlog ovršenika
Članak 65.
(1) Na prijedlog ovršenika sud može, ako ovršenik učini vjerojatnim da bi provedbom
ovrhe trpio nenadoknadivu ili teško nadoknadivu štetu, ili ako učini vjerojatnim da je to
potrebno da bi se spriječilo nasilje, u potpunosti ili djelomice odgoditi ovrhu:
1. ako je protiv odluke na temelju koje je određena ovrha izjavljen pravni lijek,
2. ako je podnesen prijedlog za povrat u prijašnje stanje u postupku u kojemu je
donesena odluka na temelju koje je određena ovrha ili prijedlog za ponavljanje
postupka,
3. ako je podnesena tužba za poništaj presude izbranoga suda na temelju koje je
određena ovrha,
4. ako je podnesena tužba za stavljanje izvan snage nagodbe ili javnobilježničke isprave
na temelju koje je dopuštena ovrha ili tužba za utvrđenje njezine ništavosti,
5. ako je ovršenik protiv rješenja o ovrsi izjavio žalbu iz članaka 52. ili 53. ovoga
Zakona ili podnio tužbu iz članaka 52. ili 55. ovoga Zakona,
6. ako je ovršenik izjavio žalbu protiv rješenja kojim je potvrđena ovršnost ovršne
isprave, odnosno ako je podnio prijedlog za ponavljanje postupka u kojemu je to
rješenje doneseno,
7. ako ovršenik ili sudionik u postupku zahtijeva otklanjanje nepravilnosti pri provedbi
ovrhe,
8. ako ovrha, prema sadržaju ovršne isprave, ovisi o istodobnom ispunjenju neke
obveze ovrhovoditelja, a ovršenik je uskratio ispunjenje svoje obveze zato što
ovrhovoditelj nije ispunio svoju obvezu niti je pokazao spremnost da je istodobno
ispuni.
(2) Odluku o prijedlogu za odgodu sud će donijeti nakon što ovrhovoditelju omogući da
se o njemu očituje, ako okolnosti slučaja ne zahtijevaju da se postupi drukčije.
(3) Sud može na zahtjev ovrhovoditelja odgodu ovrhe uvjetovati davanjem primjerene
jamčevine. Takav prijedlog ovrhovoditelj može podnijeti i nakon što je rješenje o
odgodi ovrhe doneseno.
(4) Ako ovršenik ne da jamčevinu u roku koji mu sud odredi, a koji ne može biti duži
od petnaest dana, smatrat će se da je odustao od prijedloga za odgodu, sud će donijeti
rješenje o nastavku ovrhe.
(5) Za vrijeme odgode ovrhe neće se poduzimati radnje kojima se ona provodi.
(6) Iznimno od odredbe stavka 5. ovoga članka, u ovrsi radi naplate novčane tražbine i
nakon donošenja rješenja o odgodi ovrhe provest će se radnje na temelju kojih
ovrhovoditelj stječe založno pravo ili pravo namirenja na predmetu ovrhe. Na prijedlog
ovrhovoditelja provest će se i procjena predmeta ovrhe.
(7) Ako odbije prijedlog za odgodu ovrhe, sud će nastaviti s ovrhom i prije
pravomoćnosti rješenja kojim je prijedlog odbijen.
Odgoda ovrhe na prijedlog ovrhovoditelja12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 29/127Članak 66.
Na prijedlog ovrhovoditelja sud može, u potpunosti ili djelomice, odgoditi ovrhu samo
jednom, ako provedba ovrhe nije započela, i to za vrijeme koje odredi sud.
Odgoda na prijedlog treće osobe
Članak 67.
(1) Na zahtjev osobe koja je tražila da se ovrha na određenom predmetu proglasi
nedopuštenom sud će odgoditi ovrhu u pogledu toga predmeta ako ta osoba učini
vjerojatnim postojanje svoga prava te da bi provedbom ovrhe pretrpjela nenadoknadivu
ili teško nadoknadivu štetu, uz uvjet da u roku pokrene parnicu na koju je upućena
(članak 60.).
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sud može, na prijedlog ovrhovoditelja, odgodu
ovrhe uvjetovati davanjem jamčevine.
(3) Odredba članka 65. stavka 4. ovoga Zakona primijenit će se na odgovarajući način i
u slučaju iz ovoga članka.
Davanje osiguranja umjesto odgode ovrhe
Članak 68.
Sud će odbiti prijedlog za odgodu ako ovrhovoditelj u roku koji mu sud odredi dade
jamčevinu za štetu koju bi ovršenik ili treća osoba mogli trpjeti zbog provedbe ovrhe.
Odgoda na temelju suglasnosti stranaka
Članak 69.
Ako se ovrhovoditelj suglasi s prijedlogom ovršenika o odgodi ovrhe, odnosno ako se
ovrhovoditelj i ovršenik suglase s prijedlogom treće osobe o odgodi ovrhe, sud će
odgodu odrediti ne ispitujući postoje li za to propisane pretpostavke.
Vrijeme za koje se ovrha odgađa
Članak 70.
(1) Ako je ovrha odgođena zato što su ovršenik ili treća osoba izjavili pravni lijek,
odnosno izvanredno pravno sredstvo, odgoda traje do završetka postupka po tom lijeku,
odnosno sredstvu.
(2) U drugim slučajevima u kojima je ovršenik predložio odgodu, sud može, prema
okolnostima slučaja, odrediti vrijeme za koje se ovrha odgađa.
(3) Ako sud na prijedlog ovrhovoditelja odgodi ovrhu, može je odgoditi najviše za šest
mjeseci.
(4) Ako u slučaju iz stavka 3. ovoga članka ovrhovoditelj ne predloži nastavak ovrhe
prije isteka roka na koji je ovrha odgođena, sud će obustaviti ovrhu.
Nastavljanje odgođenoga postupka
Članak 71.
(1) Odgođena ovrha nastavit će se po službenoj dužnosti nakon proteka vremena za koje
je određena.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 30/127(2) Na prijedlog ovrhovoditelja sud može nastaviti ovrhu i prije proteka roka za koji je
odgođena ako ovrhovoditelj učini vjerojatnim da su prestali razlozi za odgodu ili ako da
jamčevinu.
(3) Na prijedlog ovrhovoditelja sud će nastaviti ovrhu i prije pravomoćnosti odnosno
konačnosti odluke nadležnoga prvostupanjskog tijela o odbacivanju ili odbijanju
pravnog lijeka ili sredstva povodom kojeg je odgođena ovrha.
2. Obustava i dovršetak ovrhe
Obustava ovrhe
Članak 72.
(1) Ako ovim Zakonom nije drukčije određeno, ovrha će se obustaviti po službenoj
dužnosti, ako je ovršna isprava pravomoćno ukinuta, preinačena, poništena, stavljena
izvan snage ili je na drugi način određeno da je bez učinka, odnosno ako potvrda o
ovršnosti bude ukinuta.
(2) Ovrha će se obustaviti ako je postala nemoguća ili se iz drugih razloga ne može
provesti.
(3) Ovrha će se na prijedlog ovršenika obustaviti ako sud utvrdi da su nakon isteka roka
za žalbu provedbom ovrhe zahvaćeni predmeti koji nisu određeni u rješenju o ovrsi, a
izuzeti su od ovrhe ili je na njima mogućnost ovrhe ograničena.
(4) Rok za prigovor zbog razloga iz stavka 3. ovoga članka iznosi osam dana i počinje
teći od dana kojega je ovršenik saznao da je ovrhom zahvaćen predmet koji je izuzet od
ovrhe, odnosno na kojemu je mogućnost ovrhe ograničena. Nakon isteka roka od
trideset dana od poduzimanja radnje kojom su zahvaćeni predmeti iz stavka 3. ovoga
članka prijedlog iz te odredbe više se ne može podnijeti.
(5) Rješenjem o obustavi ovrhe ukinut će se sve provedene ovršne radnje ako se time ne
dira u stečena prava trećih osoba.
Dovršetak ovrhe
Članak 73.
(1) Postupak ovrhe smatra se dovršenim pravomoćnošću odluke o odbacivanju ili
odbijanju ovršnoga prijedloga, provedbom ovršne radnje kojom se ovrha dovršava ili
obustavom ovrhe.
(2) Dovršenje ovrhe provedbom posljednje ovršne radnje sud će utvrditi rješenjem.
Razdjel drugi
OVRHA RADI NAPLATE NOVČANE TRAŽBINE
Glava deveta
OPĆE ODREDBE
Opseg ovrhe novčanih tražbina
Članak 74.
Ovrha radi ostvarenja novčane tražbine određuje se i provodi u opsegu koji je potreban
za namirenje te tražbine.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 31/127Zaštita ovršenika fizičke osobe
Članak 75.
(1) Ovrha radi ostvarenja novčane tražbine ne može se provesti na stvarima i pravima
fizičke osobe koja ne obavlja registriranu djelatnost koja su nužna za zadovoljenje
osnovnih životnih potreba ovršenika i osoba koje je po zakonu dužan uzdržavati.
(2) Ovrha radi ostvarenja novčane tražbine protiv fizičke osobe koja obavlja registriranu
djelatnost može se provesti na cjelokupnoj njezinoj imovini, osim na onim stvarima i
pravima na kojima se protiv nje ne bi mogla provesti kad ne bi obavljala registriranu
djelatnost te na onim stvarima i pravima koja su nužna za obavljanje njezine registrirane
djelatnosti ako joj je ona glavni izvor sredstava za život.
(3) U ovrsi radi ostvarenja novčane tražbine protiv fizičke osobe koja obavlja
registriranu djelatnost na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 242. ovoga
Zakona.
(4) Odredba stavka 1. ovoga članka neće se primjenjivati u slučajevima u kojima su
ovim Zakonom za ovrhu na određenim stvarima ili pravima utvrđena posebna pravila o
izuzimanju od ovrhe ili o ograničenju ovrhe.
(5) Nekretnine za stanovanje ili obavljanje poslovne djelatnosti ne smatraju se stvarima
koje su nužne za zadovoljavanje osnovnih životnih potreba ovršenika i osoba koje je po
zakonu dužan uzdržavati ili za obavljanje samostalne djelatnosti koja je njegov glavni
izvor sredstava za život, osim ako zakonom nije drukčije određeno.
Zaštita djelatnosti pravnih osoba
Članak 76.
(1) Ovrha se ne može provesti na stvarima i pravima pravnih osoba radi ostvarenja
novčane tražbine ako su te stvari ili prava nužni za obavljanje njihove djelatnosti.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka neće se primjenjivati u slučajevima u kojima su
ovim Zakonom za ovrhu na određenim stvarima ili pravima utvrđena posebna pravila o
određivanju redoslijeda ovrhe, o izuzimanju od ovrhe ili o ograničenju ovrhe.
Zaštita ovrhovoditelja
Članak 77.
(1) Ako je ovrhovoditelj na temelju pravnoga posla s ovršenikom stekao na nekoj stvari
ili pravu založno ili slično pravo radi osiguranja tražbine čije prisilno ostvarenje na tom
predmetu traži, ovršenik se ne može protiviti takvoj ovrsi pozivajući se na razloge iz
članka 75. stavka 1. i članka 76. stavka 1. ovoga Zakona te na druge odredbe ovoga
Zakona o izuzimanju od ovrhe ili o ograničenju ovrhe, osim na odredbe članka 4.
stavaka 4., 5. i 6. ovoga Zakona.
(2) Ovršenik se ne može protiviti ovrsi na nekoj stvari ili nekom pravu pozivajući se na
odredbe članka 75. stavka 1. i članka 76. stavka 1. ovoga Zakona te na druge odredbe
ovoga Zakona o izuzimanju od ovrhe i o ograničenju ovrhe, osim na odredbe članka 4.
stavaka 4., 5. i 6. ovoga Zakona, ako je tu stvar ili to pravo stekao od ovrhovoditelja
koji pokretanjem postupka traži ostvarenje svoje tražbine nastale u svezi s tim
stjecanjem.
Redoslijed namirenja više ovrhovoditelja12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 32/127Članak 78.
Više ovrhovoditelja koji ostvaruju svoje novčane tražbine prema istom ovršeniku i na
istom predmetu ovrhe namiruju se onim redom kojim su stekli pravo da se iz toga
predmeta namire, ako zakonom nije drukčije određeno.
Glava deseta
OVRHA NA NEKRETNINI
1. Opće odredbe
Nadležnost
Članak 79.
Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na nekretnini i za provedbu te ovrhe mjesno je
nadležan sud na čijem se području nekretnina nalazi.
Ovršne radnje
Članak 80.
Ovrha na nekretnini provodi se zabilježbom ovrhe u zemljišnoj knjizi, utvrđenjem
vrijednosti nekretnine, prodajom nekretnine i namirenjem ovrhovoditelja iz iznosa
dobivenoga prodajom.
Nekretnina kao predmet ovrhe
Članak 81.
(1) Nije li što drugo određeno, predmet ovrhe može biti samo nekretnina kao cjelina
određena pravilima koja uređuju vlasništvo i druga stvarna prava i zemljišne knjige.
(2) Ako je glede neke nekretnine uspostavljeno suvlasništvo (idealni suvlasnički dio
nekretnine), taj dio nekretnine može biti samostalan predmet ovrhe glede kojega se na
odgovarajući način primjenjuju pravila ovoga Zakona o ovrsi na nekretninama.
(3) Ako je na nekoj nekretnini osnovano pravo građenja, to pravo kada je na nekretnini
izgrađena zgrada može biti samostalni predmet ovrhe glede kojega se na odgovarajući
način primjenjuju pravila ovoga Zakona o ovrsi na nekretninama u vlasništvu ovršenika.
(4) Ako je glede neke nekretnine ili njezina idealnoga dijela osnovano pravo
plodouživanja, ono može biti samostalni predmet ovrhe, s time da ovršenik može
namiriti svoju tražbinu iz plodova koje to pravo daje na temelju nekoga pravnoga
odnosa (najamnina, zakupnina), glede čega se na odgovarajući način primjenjuju pravila
ovoga Zakona o ovrsi na pravima.
Dokaz o vlasništvu i pravu građenja
Članak 82.
(1) Uz prijedlog za ovrhu na nekretnini ovrhovoditelj je dužan podnijeti izvadak iz
zemljišne knjige kao dokaz o tome da je nekretnina upisana kao vlasništvo ovršenika.
(2) Ako je pravo na nekretnini iz stavka 1. ovoga članka upisano u zemljišnoj knjizi na
drugu osobu, a ne na ovršenika, prijedlogu se može udovoljiti samo ako ovrhovoditelj
podnese ispravu koja je podobna za upis ovršenikova prava.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 33/127(3) Ako nekretnina nije upisana u zemljišne knjige na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članka 132. ovoga Zakona.
Ovrha kad se nakon stjecanja založnog prava ili prava na namirenje promijeni
vlasnik nekretnine
Članak 83.
Ako se promijeni osoba koja je u zemljišnim knjigama upisana kao vlasnik nekretnine
nakon što je ovrhovoditelj na nekretnini upisom u zemljišnu knjigu stekao založno
pravo ili koje drugo pravo koje ga ovlašćuje da namiri određenu tražbinu njezinom
prodajom, ovrhovoditelj ima pravo, na temelju ovršne isprave protiv osobe koja je bila
vlasnik nekretnine u vrijeme kad je stekao to pravo i izvatka iz zemljišne knjige kojim
se dokazuje prijenos vlasništva s prijašnjeg vlasnika na novog vlasnika, zatražiti ovrhu
izravno protiv novog vlasnika radi naplate osigurane tražbine.
Zabilježba ovrhe
Članak 84.
(1) Čim donese rješenje o ovrsi, sud će po službenoj dužnosti zatražiti da se u
zemljišnoj knjizi upiše zabilježba ovrhe.
(2) Tom zabilježbom ovrhovoditelj stječe pravo da svoju tražbinu namiri iz nekretnine
(pravo na namirenje) i u slučaju da treća osoba kasnije stekne vlasništvo te nekretnine.
(3) Nakon zabilježbe ovrhe nije dopušten upis promjene prava vlasništva niti kojeg
drugoga stvarnog prava utemeljen na raspoložbi ovršenika, bez obzira na to kad je ta
raspoložba poduzeta.
(4) Promjena vlasnika nekretnine tijekom ovršnoga postupka ne sprječava da se taj
postupak nastavi protiv novoga vlasnika kao ovršenika. Sve radnje poduzete prije toga
ostaju na snazi i novi vlasnik ne može u postupku poduzimati one radnje koje ne bi
mogao poduzeti prijašnji vlasnik da do promjene vlasništva nije došlo.
(5) Na prijedlog ovrhovoditelja sud će donijeti rješenje o nastavljanju ovršnoga
postupka protiv novoga vlasnika kao ovršenika u tom postupku. Protiv toga rješenja
novi vlasnik nema pravo na žalbu.
(6) Ovrhovoditelj koji je predložio ovrhu, a nije prije stekao založno pravo, stječe
zabilježbom ovrhe pravo da se iz nekretnine namiri prije osobe koja na toj nekretnini
kasnije stekne založno pravo ili pravo na namirenje.
Pristupanje ovrsi
Članak 85.
(1) Nakon upisa zabilježbe ovrhe ne može se za namirenje druge tražbine istoga ili
drugoga ovrhovoditelja na toj nekretnini provesti poseban ovršni postupak.
(2) Ovrhovoditelj za čiju je tražbinu kasnije određena ovrha na istoj nekretnini stupa u
već pokrenuti ovršni postupak.
(3) Pokrenutom ovršnom postupku može se pristupiti do pravomoćnosti rješenja o
dosudi nekretnine kupcu.
(4) O pristupanju postupku sud će obavijestiti ovrhovoditelja u čiju je korist prije
obavljena zabilježba.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 34/127(5) Razlozi zbog kojih ovrha nije dopuštena u korist pojedinih od više ovrhovoditelja u
čiju se korist ovrha provodi na istoj nekretnini, odnosno razlozi za obustavu ovrhe u
odnosu na pojedine od ovrhovoditelja bez utjecaja su na provedbu postupka u korist
drugih ovrhovoditelja.
(6) Ako se razlog za odgodu ovrhe tiče samo jednoga od više ovrhovoditelja, ovrha se
neće odgoditi, nego će sud pri donošenju rješenja o namirenju odrediti odgodu
namirenja toga ovrhovoditelja sve dok se postupak u odnosu na njega ne nastavi.
Sredstva namijenjena namirenju toga ovrhovoditelja sud će pohraniti do nastavka
postupka. Ako postupak ne bude nastavljen, ta će se sredstva upotrijebiti za namirenje
drugih ovrhovoditelja, odnosno predat će se ovršeniku.
Založna prava
Članak 86.
(1) U postupku ovrhe na nekretnini namiruju se i založni vjerovnici koji nisu predložili
ovrhu.
(2) Založna prava uknjižena na nekretnini prestaju danom pravomoćnosti rješenja o
dosudi nekretnine kupcu pa makar založni vjerovnici nisu potpuno namireni.
(3) Kupac nekretnine i založni vjerovnik mogu se sporazumjeti, najkasnije na ročištu za
prodaju, da založno pravo ostane na nekretnini i nakon pravomoćnosti rješenja o dosudi
nekretnine, a da kupac preuzme ovršenikov dug prema tom vjerovniku u iznosu koji bi
mu pripadao u ovršnom postupku. U tom se slučaju kupovnina umanjuje za iznos
preuzetoga duga.
(4) Kupac i založni vjerovnik sporazum iz stavka 3. ovoga članka sklapaju u obliku
sudske nagodbe u ovršnom postupku ili javnobilježničke isprave.
Služnosti, stvarni tereti i pravo građenja
Članak 87.
(1) Stvarne služnosti, stvarni tereti i pravo građenja na nekretnini ne prestaju prodajom
nekretnine.
(2) Prodajom nekretnine ne prestaju ni osobne služnosti koje su u zemljišnoj knjizi
upisane prije prava radi čijega se namirenja ovrha provodi.
(3) Ostale osobne služnosti i stvarni tereti prestaju pravomoćnošću rješenja o dosudi
nekretnine.
(4) Na osobne služnosti iz stavka 3. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članka 86. stavaka 3. i 4. ovoga Zakona.
Ugovori o zakupu i najmu
Članak 88.
(1) Ugovori o najmu, odnosno zakupu nekretnine koji su sklopljeni i upisani u
zemljišnu knjigu prije stjecanja založnoga prava ili prava na namirenje radi čijega se
ostvarenja ovrha traži, ne prestaju prodajom nekretnine. Kupac stupa na mjesto
najmodavca, odnosno zakupodavca od trenutka stjecanja vlasništva nekretnine.
(2) Ugovori o najmu ili zakupu koji nisu upisani u zemljišnu knjigu prije stjecanja
založnoga prava ili prava namirenja radi čijega se ostvarenja ovrha traži, prestaju
pravomoćnošću rješenja o dosudi nekretnine kupcu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 35/127(3) Najmoprimci i zakupci iz stavka 2. ovoga članka nemaju pravo tražiti naknadu štete
u ovršnom postupku.
Razgledanje nekretnine
Članak 89.
(1) U zaključku o prodaji sud će odrediti vrijeme kad osobe zainteresirane za kupnju
nekretnine mogu razgledati nekretninu i osigurati putem sudskoga ovršitelja nesmetano
razgledavanje nekretnine.
(2) Iz opravdanih razloga sud će osobi zainteresiranoj za kupnju nekretnine dati, na
njezin zahtjev, odobrenje da nekretninu razgleda i izvan vremena iz stavka 1. ovoga
članka, po potrebi i uz sudjelovanje sudskoga ovršitelja. Troškove izvanrednoga
razgledavanja nekretnine snosi ta osoba.
(3) Ako ovršenik ili druge osobe sprječavaju ili ometaju razgledavanje nekretnine, sud
će odrediti da se ovršenik i te osobe udalje s nekretnine za vrijeme razgledavanja.
Rješenje o udaljenju provodi sudski ovršitelj, po potrebi uz pomoć policije.
(4) Osobi iz stavka 3. ovoga članka sud može odrediti mjere propisane člankom 16.
ovoga Zakona.
Osiguranje nekretnine
Članak 90.
(1) Sud može, radi sprječavanja oštećenja nekretnine, omogućavanja njezine procjene,
razgledavanja, zaštite i sl., na prijedlog ovrhovoditelja:
1. odrediti da se ovršenik i druge osobe privremeno ili trajno udalje s nekretnine,
2. povjeriti je na čuvanje ovrhovoditelju ili trećoj osobi,
3. odrediti druge mjere potrebne radi njezine zaštite, odnosno omogućavanja nesmetane
provedbe ovrhe.
(2) Osobama koje sprječavaju ili ometaju nesmetanu provedbu ovrhe sud može odrediti
mjere propisane člankom 16. ovoga Zakona.
(3) Sredstva potrebna radi provedbe mjera iz stavka 1. ovoga članka osim sredstava za
provedbu pritvora dužan je predujmiti ovrhovoditelj.
2. Izuzimanje od ovrhe
Nekretnine koje ne mogu biti predmet ovrhe
Članak 91.
(1) Ne mogu biti predmet ovrhe poljoprivredno zemljište i gospodarske zgrade
poljodjelca u opsegu potrebnom za njegovo uzdržavanje i uzdržavanje članova njegove
uže obitelji te drugih osoba koje je po zakonu dužan uzdržavati.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se u slučajevima iz članka 77. ovoga
Zakona.
3. Određivanje vrijednosti nekretnine
Način utvrđivanja vrijednosti12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 36/127Članak 92.
(1) Vrijednost nekretnine sud utvrđuje zaključkom po slobodnoj ocjeni nakon održanog
ročišta na kojemu će strankama biti omogućeno da se o tome izjasne te da prilože
odgovarajuće pisane dokaze. Podatke o stanju na tržištu nekretnina sud može zatražiti i
od porezne uprave, ako ocijeni da je to potrebno.
(2) Pri utvrđivanju vrijednosti nekretnine vodit će se računa i o tome koliko ona manje
vrijedi zato što na njoj ostaju određena prava i tereti i nakon prodaje.
(3) Ako su u sudskom ili izvansudskom sporazumu na temelju kojega je stečeno
založno ili koje drugo odgovarajuće pravo na nekretnini radi osiguranja tražbine čije se
namirenje traži stranke utvrdile vrijednost nekretnine, ta će se vrijednost uzeti kao
mjerodavna, osim ako se stranke drukčije ne sporazumiju u postupku pred sudom
najkasnije do donošenja zaključka o prodaji.
(4) Odredba stavka 3. ovoga članka neće se primijeniti ako ima založnih vjerovnika,
ovlaštenika prava na namirenje ili osobnih služnosti upisanih u zemljišnoj knjizi koji
prestaju prodajom nekretnine, koji se u ovrsi na nekretnini namiruju prije ovrhovoditelja
koji je zatražio ovrhu, osim ako se oni tako ne sporazumiju najkasnije do donošenja
zaključka o prodaji.
Odluka o vrijednosti nekretnine
Članak 93.
Vrijednost nekretnine sud utvrđuje zaključkom o prodaji.
Prigovor nedostatka pokrića
Članak 94.
(1) Svaka osoba koja se ima pravo namiriti iz prodajne cijene nekretnine, a koja po redu
prvenstva dolazi ispred ovrhovoditelja, može predložiti da se ovrha obustavi ako
utvrđena vrijednost nekretnine ne pokriva ni djelomice iznos tražbine ovrhovoditelja.
(2) Prijedlog za obustavu ovrhe može se podnijeti u roku od osam dana od dana dostave
zaključka o prodaji.
(3) Sud će, prema okolnostima slučaja, ocijeniti je li prodaja svrhovita s obzirom na
vjerojatnu visinu iznosa djelomičnoga namirenja ovrhovoditelja koji je predložio ovrhu.
(4) U slučaju obustave ovrhe iz stavka 1. ovoga članka troškove postupka snosi
ovrhovoditelj koji je pokrenuo ovrhu.
4. Prodaja nekretnine
Zaključak o prodaji
Članak 95.
(1) Nakon provedbe postupka za utvrđivanje vrijednosti nekretnine sud donosi
zaključak o prodaji nekretnine kojim se utvrđuje vrijednost nekretnine i određuju način i
uvjeti prodaje te vrijeme i mjesto prodaje ako se prodaja obavlja dražbom.
(2) U zaključku o prodaji posebno će se istaknuti mogućnost da se vrijednost konačno
utvrdi na ročištu za prodaju.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 37/127(3) Zaključak o prodaji objavljuje se na sudskoj oglasnoj ploči i na drugi uobičajeni
način.
(4) Zaključak o prodaji objavit će se, na prijedlog stranke, u sredstvima javnoga
priopćavanja ako ona predujmi za to potrebna sredstva.
(5) Sud može ovlastiti stranku da o svom trošku objavi zaključak o prodaji u sredstvima
javnoga priopćavanja, odnosno da o zaključku obavijesti osobe koje se bave
posredovanjem u prodaji nekretnina.
(6) Od objavljivanja zaključka o prodaji na sudskoj oglasnoj ploči do dana prodaje mora
proteći najmanje trideset dana.
(7) Zaključak o prodaji dostavlja se strankama, založnim vjerovnicima, sudionicima u
postupku, osobama koje imaju upisano pravo prvokupa i nadležnom tijelu porezne
uprave.
Pravo prvokupa
Članak 96.
(1) Osoba koja ima zakonsko ili ugovorno pravo prvokupa upisano u zemljišnoj knjizi
ima prednost pred najpovoljnijim ponuditeljem ako odmah po zaključenju dražbe izjavi
da nekretninu kupuje uz iste uvjete.
(2) Ako se nekretnina prodaje neposrednom pogodbom, sud će prije prodaje pozvati
imatelja uknjiženoga prava prvokupa, odnosno imatelja zakonskoga prava prvokupa
koji je o tom svom pravu prije toga obavijestio sud da se u određenom roku u zapisnik
kod suda očituje hoće li se tim pravom koristiti.
Način prodaje
Članak 97.
(1) Prodaja nekretnine obavlja se usmenom javnom dražbom.
(2) Ročište za prodaju nekretnine održava se u sudskoj zgradi, ako sud nije drukčije
odredio.
(3) Ročište za prodaju održava se pred sucem pojedincem, ali sud može zaključkom o
prodaji održavanje toga ročišta povjeriti i javnom bilježniku.
(4) Stranke, založni vjerovnici i nositelji osobnih služnosti i stvarnih tereta koji prestaju
prodajom nekretnine mogu se sporazumjeti najkasnije do prodaje nekretnine na javnoj
dražbi da se prodaja nekretnine obavi u određenom roku neposrednom pogodbom preko
osobe ovlaštene za promet nekretnina, sudskoga ovršitelja, javnoga bilježnika ili na
drugi način.
(5) Ugovor o prodaji neposrednom pogodbom sklapa se u pisanom obliku. Ugovor u
ime i za račun ovršenika sklapa osoba kojoj je povjerena prodaja na temelju zaključka
kojim je sud ovlašćuje na sklapanje toga ugovora. Potpisi osoba koje sklapaju ugovor
moraju biti javnobilježnički ovjerovljeni.
(6) Ugovor iz stavka 5. ovoga članka ima učinak od dana pravomoćnosti rješenja o
dosudi.
Uvjeti prodaje
Članak 98.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 38/127(1) Uvjeti prodaje, uz ostale podatke, sadrže:
1. pobliži opis nekretnine s pripadcima,
2. naznaku prava koja ne prestaju prodajom,
3. naznaku je li nekretnina slobodna od osoba i stvari, odnosno stanuje li ovršenik s
članovima svoje obitelji u nekretnini ili je ona dana u najam ili zakup,
4. vrijednost nekretnine utvrđenu zaključkom o prodaji,
5. cijenu po kojoj se nekretnina može prodati i tko je dužan platiti poreze i pristojbe u
svezi s prodajom,
6. rok u kojem je kupac dužan položiti kupovninu,
7. način prodaje,
8. iznos osiguranja, rok u kojemu mora biti dano, kod koga i kako mora biti dano,
9. posebne uvjete koje kupac mora ispunjavati da bi mogao steći nekretninu.
(2) Rok u kojemu je kupac dužan položiti kupovninu ne može biti duži od šest mjeseci
od dana prodaje, bez obzira na to isplaćuje li se cijena odjednom ili u obrocima.
(3) U uvjetima prodaje sud će odrediti da će se nekretnina dosuditi i kupcima koji će
ponuditi nižu cijenu prema veličini ponuđene cijene ako kupci koji su ponudili veću
cijenu ne polože kupovninu u roku koji će im za to biti određen.
Davanje osiguranja
Članak 99.
(1) U javnoj dražbi, kao kupci, mogu sudjelovati samo osobe koje su prethodno dale
jamčevinu.
(2) Pri prodaji neposrednom pogodbom kupac daje osiguranje u sudski, odnosno
javnobilježnički polog.
(3) Pored osoba koje po ovom Zakonu nisu dužne dati jamčevinu u ovršnom postupku,
jamčevinu nisu dužni dati ovrhovoditelj na čiji je prijedlog određena ovrha i nositelji
prava upisanih u zemljišnoj knjizi koja prestaju prodajom nekretnine, ako njihove
tražbine dostižu iznos jamčevine i ako bi se, s obzirom na njihov prednosni red i
utvrđenu vrijednost nekretnine, taj iznos mogao namiriti iz kupovnine.
(4) Ponuditeljima čija ponuda nije prihvaćena vratit će se jamčevina odmah nakon
zaključenja javne dražbe.
Jedan ponuditelj
Članak 100.
(1) Ročište za dražbu održat će se i kad na njemu sudjeluje samo jedan ponuditelj.
(2) Sud, odnosno javni bilježnik može, na prijedlog stranke ili drugih osoba koje se
namiruju u ovršnom postupku, odrediti, prema okolnostima slučaja, da se ročište za
prodaju odgodi ako sudjeluje samo jedan ponuditelj.
Tko ne može biti kupac12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 39/127Članak 101.
Kupac ne može biti ovršenik, sudac ili druga osoba koja službeno sudjeluje u postupku
prodaje, a ni osoba koja po zakonu ne može steći nekretninu koja je predmet ovrhe.
Prodajna cijena
Članak 102.
(1) Na prvom ročištu za dražbu nekretninu se ne može prodati ispod dvije trećine
utvrđene vrijednosti nekretnine (članak 92.).
(2) Na drugom ročištu za dražbu nekretnina se ne može prodati ispod jedne polovine
njezine utvrđene vrijednosti.
(3) Od prvog do drugog ročišta za dražbu mora proteći najmanje trideset dana.
(4) Ako se nekretnina ne proda ni na drugom ročištu za dražbu, sud će obustaviti ovrhu.
(5) Odredbe prethodnih stavaka ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju i u
slučaju kada se nekretnina prodaje neposrednom pogodbom.
(6) Ovrhovoditelj može najkasnije na drugom ročištu za dražbu predložiti da se, ako se
nekretnina ne proda ni na tom ročištu, u njegovu korist zasnuje založno pravo na
nekretnini radi osiguranja tražbine radi čije je naplate ovrha određena (članci 295. do
298.). Na taj se prijedlog ne plaćaju posebne pristojbe. Prednosni red takvoga založnog
prava ovrhovoditelja računa se od dana stjecanja prava na namirenje (članak 84. stavak
2., članak 114. stavak 3.).
(7) Obustava ovrhe ne sprječava pokretanje novoga ovršnoga postupka radi naplate iste
tražbine na istoj nekretnini.
Ročište za dražbu i dosuda
Članak 103.
(1) Pošto utvrdi da je udovoljeno uvjetima za održavanje ročišta za dražbu, sudac,
odnosno javni bilježnik objavljuje da se pristupa dražbi.
(2) Dražba se zaključuje nakon proteka deset minuta neposredno poslije stavljanja
najpovoljnije ponude.
(3) Nakon zaključenja dražbe sudac, odnosno javni bilježnik utvrđuje koji je ponuditelj
ponudio najveću cijenu i da je ispunio uvjete da mu se dosudi nekretnina.
(4) O dosudi nekretnine sud donosi pisano rješenje (rješenje o dosudi) koje se objavljuje
na oglasnoj ploči suda.
(5) Smatrat će se da je rješenje iz stavka 4. ovoga članka dostavljeno svim osobama
kojima se dostavlja zaključak o prodaji te svim sudionicima u dražbi istekom trećega
dana od dana njegova isticanja na oglasnoj ploči. Te osobe imaju pravo tražiti da im se u
sudskoj pisarnici neposredno preda otpravak rješenja.
(6) U rješenju o dosudi sud će odrediti da će se nekretnina dosuditi i kupcima koji su
ponudili nižu cijenu, redom prema veličini cijene koju su ponudili, ako kupci koji su
ponudili veću cijenu ne polože kupovninu u roku koji im je određen ili koji će im biti
određen. U tom slučaju sud će donijeti posebno rješenje o dosudi svakom sljedećem
kupcu koji je ispunio uvjete da mu se nekretnina dosudi, u kojem će odrediti rok za12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 40/127polaganje kupovnine. Sud će u tom rješenju najprije oglasiti nevažećom dosudu kupcu
koji je ponudio višu cijenu.
(7) O ročištu za prodaju vodi se zapisnik.
Dosuda u slučaju prodaje neposrednom pogodbom
Članak 104.
(1) U slučaju prodaje neposrednom pogodbom sud će donijeti rješenje o dosudi
nekretnine prodane neposrednom pogodbom pošto utvrdi da je udovoljeno uvjetima za
pravovaljanost prodaje.
(2) Rješenje o dosudi objavljuje se na sudskoj ploči i dostavlja svim osobama kojima se
dostavlja zaključak o prodaji te nekretnine kupcu.
Članak 105.
(1) Stranke imaju pravo na žalbu protiv rješenja o dosudi.
(2) Protiv rješenja o dosudi nekretnina koje su prodane na dražbi, pravo na žalbu imaju i
osobe koje su sudjelovale na dražbi kao ponuditelji.
Polaganje kupovnine
Članak 106.
(1) Kupac je dužan položiti u sud ili kod javnoga bilježnika kupovninu u roku
određenom u zaključku o prodaji.
(2) Ako kupac u određenom roku ne položi kupovninu, sud će rješenjem prodaju
oglasiti nevažećom i odrediti novu prodaju, uz uvjete određene za prodaju koja je
oglašena nevažećom.
(3) Iz položene jamčevine namirit će se troškovi nove prodaje i naknaditi razlika
između kupovnine postignute na prijašnjoj i novoj prodaji.
(4) Ako je kupac iz stavka 2. ovoga članka osoba koja je oslobođena davanja jamčevine,
sud će, na prijedlog bilo koje od stranaka ili drugih sudionika u postupku, rješenjem
naložiti toj osobi da položi kod suda iznos koji odgovara jamčevini od čijeg je davanja
bila oslobođena. Žalba protiv toga rješenja ne odgađa ovrhu. Ovrhu na temelju toga
rješenja, na prijedlog bilo koje od stranaka ili sudionika u postupku, sud će odrediti u
istom ovršnom postupku. S naplaćenim iznosom postupit će se u skladu s odredbom
stavka 3. ovoga članka. Ovrha se može odrediti i na iznosu koji bi ta osoba dobila
prigodom namirenja vjerovnika.
(5) Kupac iz stavka 4. ovoga članka može sudjelovati na novoj dražbi nekretnine samo
ako položi jamčevinu koja će biti određena za tu dražbu.
Oslobođenje od polaganja kupovnine
Članak 107.
(1) Ovrhovoditelj koji je kupac i jedini vjerovnik koji se namiruje iz kupovnine, nije
dužan položiti kupovninu ako ona iznosi koliko i njegova ovršna tražbina ili manje.
(2) Ako kupovnina iznosi više od njegove ovršne tražbine, ovrhovoditelj je dužan
položiti razliku.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 41/127(3) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i kad je kupac osoba koja se u
ovršnom postupku namiruje prije svih ostalih vjerovnika koji imaju pravo na namirenje
iz iste kupovnine, s time da je ona dužna položiti onaj iznos kupovnine koji odgovara
iznosu troškova postupka na čiju naknadu imaju prvenstveno pravo druge osobe koje se
namiruju iz kupovnine (članak 113.).
(4) Sud može odlučiti da kupac koji je osoba koja ima pravo na namirenje iz kupovnine
ne položi dio kupovnine za koji se osnovano može pretpostaviti da će biti pokriven
iznosom koji će mu pripasti prema rješenju o namirenju.
(5) O oslobođenju kupca od polaganja kupovnine prema odredbama stavaka 1. do 4.
ovoga članka sud odlučuje, na temelju zahtjeva kupca postavljenog najkasnije na ročištu
za dražbu, u rješenju o dosudi.
Upis prava vlasništva kupca, brisanje prava i tereta te predaja nekretnine kupcu
Članak 108.
(1) U rješenju o dosudi nekretnine sud će odrediti da se nakon pravomoćnosti toga
rješenja i nakon što kupac položi kupovninu u zemljišnu knjigu upiše u njegovu korist
pravo vlasništva na dosuđenoj nekretnini te da se brišu prava i tereti na nekretnini koji
prestaju njezinom prodajom.
(2) Ako su se kupac i osobe čija bi prava na nekretnini njezinom prodajom trebala
prestati (članci 86. i 87.) sporazumjeli da će njihova prava ostati na nekretnini i nakon
pravomoćnosti rješenja o dosudi (članci 86. i 87.), sud će u rješenju o dosudi odrediti da
se ta prava neće brisati prigodom upisa prava vlasništva u korist kupca u skladu s
odredbom stavka 1. ovoga članka.
(3) Zemljišnoknjižni sud obavit će upise iz stavaka 1. i 2. ovoga članka na temelju
pravomoćnog rješenja o dosudi nekretnine i potvrde ovršnog suda da je kupac položio
kupovninu u skladu s tim rješenjem. U slučaju iz članka 125. stavka 4. ovoga Zakona
sud će tu potvrdu izdati tek pošto kupac položi preostali dio kupovnine u skladu s
rješenjem o namirenju.
(4) Nakon pravomoćnosti rješenja o dosudi nekretnine i pošto kupac položi kupovninu,
sud će donijeti zaključak o predaji nekretnine kupcu.
Osiguranje kredita na dosuđenoj nekretnini
Članak 109.
(1) Ako kupac radi plaćanja kupovnine treba uzeti kredit, sud će, na prijedlog kupca već
u rješenju o dosudi odrediti da će se, nakon pravomoćnosti rješenja o dosudi te pošto
kupovnina bude položena, u zemljišnu knjigu prigodom upisa prava vlasništva u korist
kupca upisati i založno pravo na nekretnini radi osiguranja tražbine po osnovi kredita u
korist davatelja kredita u skladu sa sporazumom o osiguranju.
(2) U slučaju osiguranja kredita prijenosom vlasništva na nekretnini, sud će u rješenju iz
stavka 1. ovoga članka odrediti da će se u zemljišnu knjigu, nakon pravomoćnosti
rješenja o dosudi te pošto kupovnina bude položena, u zemljišnu knjigu najprije upisati
pravo vlasništva kupca, a zatim prijenos vlasništva na davatelja kredita uz zabilježbu da
se prijenos obavlja radi osiguranja.
(3) Upis založnog prava odnosno prijenosa vlasništva radi osiguranja obavit će se na
temelju pravomoćnog rješenja o dosudi te potvrde suda da je kupovnina položena.
Zaštita prava kupca12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 42/127Članak 110.
Ukidanje ili preinaka rješenja o ovrsi poslije pravomoćnosti rješenja o dosudi
nekretnine ne utječu na pravo vlasništva kupca stečeno po odredbama članka 108.
ovoga Zakona.
5. Namirenje vjerovnika
Kad se pristupa namirenju
Članak 111.
Sud pristupa namirenju vjerovnika nakon pravomoćnosti rješenja o dosudi nekretnine
kupcu i nakon što kupac položi kupovninu.
Osobe koje se namiruju
Članak 112.
Iz prodajne cijene namiruju se ovrhovoditelji na čiji je prijedlog određena ovrha,
založni vjerovnici i kad nisu prijavili svoje tražbine, osobe koje imaju pravo na naknadu
za osobne služnosti i druga prava koja prestaju prodajom, Republika Hrvatska i općine,
gradovi i županije po osnovi poreza i drugih pristojbi.
Prvenstveno namirenje
Članak 113.
(1) Iz iznosa dobivenoga prodajom namiruju se prvenstveno, i to ovim redoslijedom:
1. troškovi ovršnoga postupka koji se tiču sudskih pristojbi i plaćenih predujmova za
provedbu ovršnih radnji;
2. porezi i druge pristojbe dospjele za posljednju godinu koje terete prodanu nekretninu.
(2) Tražbine iz stavka 1. točke 2. ovoga članka namiruju se ako su prijavljene najkasnije
na ročištu za diobu i ako se dokazuju ovršnom ispravom.
(3) Vrijeme određeno u stavku 1. točki 2. ovoga članka računa se do dana donošenja
rješenja o dosudi nekretnine.
Namirenje ostalih tražbina
Članak 114.
(1) Nakon namirenja tražbina iz članka 113. ovoga Zakona namiruju se tražbine
osigurane založnim pravom, tražbine ovrhovoditelja na čiji je prijedlog određena ovrha
i naknada za osobne služnosti i druga prava koja prestaju prodajom.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuje i na namirenje
podzaložnih prava (nadhipoteka) i drugih prava koja su teret prava koja se namiruju.
(3) Vjerovnici iz stavka 1. ovoga članka namiruju se po redu stjecanja založnoga prava i
prava na namirenje ovrhovoditelja koji su predložili ovrhu odnosno po redu upisa u
zemljišnu knjigu osobnih služnosti, a ako je bio ustupljen prednosni red, tada se
vjerovnici iz stavka 1. ovoga članka namiruju po time uspostavljenom prednosnom
redu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 43/127(4) Troškovi i kamate za posljednje tri godine do donošenja rješenja o dosudi nekretnine
kupcu, određeni ovršnom ispravom, namiruju se po istom redoslijedu kao i glavna
tražbina.
(5) Troškovi ovršnoga postupka, osim troškova koji se prvenstveno namiruju (članak
113. stavak 1. točka 1.), namiruju se po istom redoslijedu kao i glavna tražbina.
(6) Poslije namirenja tražbina iz stavka 1. ovoga članka namiruju se tražbine navedene u
članku 113. stavku 1. točki 2. ovoga Zakona za vrijeme za koje se ne namiruju prema
odredbama toga članka. Nakon toga namiruju se kamate iz stavka 4. ovoga članka za
vrijeme za koje nisu namirene prema toj odredbi, i to po istom redoslijedu kao i glavna
tražbina.
Visina naknade za osobne služnosti i druga prava koja prestaju prodajom
Članak 115.
(1) Ako se o visini naknade za osobne služnosti ili druga prava koja prestaju prodajom
ne postigne sporazum između nositelja tih prava i vjerovnika koji po redu za namirenje
dolaze poslije njih, visinu naknade određuje sud, uzimajući u obzir osobito vrijeme za
koje bi ta prava još trajala, njihovu vrijednost i godine života nositelja tih prava.
(2) Kupac i nositelj prava osobne služnosti mogu se sporazumjeti da kupac preuzme
služnost, a da se iznos naknade, utvrđen prema stavku 1. ovoga članka, odbije od
kupovnine.
Razmjerno namirenje
Članak 116.
Više tražbina koje imaju isti red namirenja namiruju se razmjerno svojoj visini ako
iznos dobiven prodajom nije dovoljan za potpuno namirenje.
Osporavanje tražbina
Članak 117.
Osoba koja se namiruje iz prodajne cijene može, ako to utječe na njezino namirenje,
najkasnije na ročištu za diobu, drugoj takvoj osobi osporiti postojanje tražbine, njezinu
visinu i red namirenja.
Upućivanje na parnicu
Članak 118.
(1) Sud će osobu koja je osporila tražbinu uputiti da, u određenom roku, pokrene
parnicu ako odluka zavisi od spornih činjenica, osim ako svoje osporavanje ne dokazuje
pravomoćnom presudom, javnom ili privatnom ispravom koja ima značenje javne
isprave. Ako osoba koja osporava tražbinu to osporavanje potkrepljuje pravomoćnom
presudom, javnom ili privatnom ispravom koja ima značenje javne isprave, sud će o
osporavanju odlučiti u ovršnom postupku. Sud će o osporavanju odlučiti u ovršnom
postupku i ako nisu sporne činjenice od kojih zavisi donošenje odluke.
(2) Ako prihvati osporavanje, sud će na parnicu uputiti osobu čija je tražbina osporena.
(3) Ako osoba koja je osporila tražbinu učini vjerojatnim postojanje razloga za
osporavanje, sud će donošenje rješenja o namirenju osobe čija je tražbina osporena12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 44/127odgoditi do završetka parnice. Iznimno, sud može donošenje rješenja o namirenju i
namirenje te osobe uvjetovati davanjem jamčevine.
(4) Iznos koji se odnosi na osporenu tražbinu položit će se u sudski, odnosno
javnobilježnički polog.
(5) Ako osoba koja je upućena na parnicu u roku koji joj je za to određen ne dokaže da
je parnicu pokrenula, smatrat će se da tražbina nije osporena, odnosno da je odustala od
zahtjeva da njezina tražbina bude namirena u ovršnom postupku.
(6) Presuda donesena u parnici o osporenoj tražbini djeluje protiv ovršenika i svih
vjerovnika.
(7) Odredbom stavka 4. ovoga članka ne dira se u pravo osobe koja je upućena na
parnicu da, i poslije završetka ovršnoga postupka, pokrene parnicu protiv osobe čije je
tražbine osporila odnosno protiv osobe koja joj je tražbinu osporila.
(8) Na prijedlog osobe čija je tražbina osporena sud može odgodu donošenja rješenja o
namirenju i namirenje tražbine te osobe uvjetovati davanjem primjerene jamčevine za
štetu koju bi ta osoba mogla pretrpjeti zbog odgode namirenja. Ako osoba koja je
osporila tražbinu ne da primjerenu jamčevinu u roku koji joj je određen, smatrat će se
da tražbina nije osporena.
(9) Osoba čija je tražbina bila osporena ima pravo na naknadu štete koju je pretrpjela
zbog neutemeljenoga osporavanja tražbine, ako je ono bilo učinjeno jedino radi toga da
joj se šteti ili je smeta u izvršavanju i ostvarenju njezinih prava.
6. Posebne odredbe o načinu namirenja nekih tražbina
Nedospjela tražbina
Članak 119.
(1) Tražbina založnoga vjerovnika koja nije dospjela do dana donošenja rješenja o
namirenju za koje nisu ugovorene kamate isplatit će se nakon odbitka iznosa koji
odgovara zakonskim kamatama, od dana donošenja rješenja o namirenju do dana
dospijeća te tražbine.
(2) Nedospjele tražbine za koje su ugovorene kamate isplatit će se zajedno s iznosom
ugovorenih kamata obračunatih do dana donošenja rješenja o namirenju.
Nedospjela tražbina povremenih primanja
Članak 120.
(1) Tražbine povremenih primanja po osnovi zakonskoga uzdržavanja, po osnovi
naknade štete nastale zbog narušenja zdravlja ili smanjenja, odnosno gubitka radne
sposobnosti i po osnovi naknade štete za izgubljeno uzdržavanje zbog smrti davatelja
uzdržavanja, koje su osigurane zalogom, a dospijevaju nakon dana donošenja rješenja o
namirenju, namiruju se na izričit zahtjev vjerovnika.
(2) Tražbine iz stavka 1. ovoga članka obračunavaju se na način na koji se obračunava
naknada za osobnu služnost.
Tražbine uz uvjet
Članak 121.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 45/127(1) Iznos uvjetne tražbine koja je osigurana založnim pravom izdvojit će se i staviti u
sudski, odnosno javnobilježnički polog i isplatiti kad se odgodni uvjet ispuni ili kad
bude sigurno da se raskidni uvjet neće ispuniti.
(2) Ako se odgodni uvjet ne ispuni ili se ispuni raskidni uvjet, izdvojeni iznos
kupovnine služi za namirenje vjerovnika čije tražbine nisu potpuno ili nisu uopće
namirene, a ako takvih vjerovnika nema ili cijeli iznos nije iscrpljen njihovim
namirenjem, taj će se iznos, odnosno ostatak predati ovršeniku.
Predbilježba založnoga prava i zabilježba spora
Članak 122.
(1) Ako je u zemljišnu knjigu upisana predbilježba založnoga prava, a osoba u čiju je
korist predbilježba upisana dokaže da je u tijeku postupak za njezino opravdanje,
odnosno da još nije protekao rok za pokretanje toga postupka, tražbina na koju se
predbilježba odnosi namiruje se na način na koji se namiruje tražbina uz odgodni uvjet.
(2) Tražbina za koju je u zemljišnoj knjizi upisana zabilježba spora radi brisanja
založnoga prava ili zabilježba o drugom sporu namiruje se na način na koji se namiruje
tražbina uz raskidni uvjet.
Zajedničke hipoteke
Članak 123.
Tražbina osigurana zajedničkom hipotekom čiji vjerovnik je zahtijevao namirenje iz
neke od tako opterećenih nekretnina namirit će se po odredbama ovoga Zakona, ako
zemljišnoknjižno pravo ne određuje što drugo glede zajedničkih hipoteka.
7. Ročište za diobu, rješenje o namirenju i brisanje prava i tereta
Ročište za diobu
Članak 124.
(1) Nakon pravomoćnosti rješenja o dosudi nekretnine kupcu, sud određuje ročište za
diobu kupovnine.
(2) Na ročište se pozivaju, osim stranaka, i osobe koje prema stanju spisa i prema
podacima iz zemljišne knjige polažu pravo da se namire iz toga iznosa.
(3) U pozivu te će se osobe upozoriti na to da će se tražbina vjerovnika koji ne dođe na
ročište uzeti prema stanju koje proizlazi iz zemljišne knjige i spisa te da, najkasnije na
ročištu za diobu, mogu drugom osporiti tražbinu, njezinu visinu i red namirenja.
(4) Na ročištu se raspravlja o namirenju vjerovnika i drugih osoba koje postavljaju
zahtjev za namirenje.
Rješenje o namirenju
Članak 125.
(1) O namirenju ovrhovoditelja i drugih osoba kojima pripada pravo na namirenje sud
odlučuje rješenjem nakon održanoga ročišta, uzimajući u obzir podatke iz spisa i
zemljišne knjige te utvrđenja na ročištu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 46/127(2) Pri donošenju rješenja iz stavka 1. ovoga članka uzet će se u obzir samo one tražbine
po kojima je rješenje o ovrsi postalo pravomoćno najkasnije na dan ročišta za diobu.
(3) Ako ima tražbina u odnosu na koje rješenje o ovrsi nije postalo pravomoćno
najkasnije na dan ročišta za diobu, te će se tražbine namiriti, nakon pravomoćnosti
rješenja o ovrsi iz preostaloga iznosa kupovnine ako je ima, a ostatak će se vratiti
ovršeniku.
(4) U slučaju iz članka 107. ovoga Zakona sud će rješenjem o namirenju utvrditi da je
tražbina kupca koja se namiruje u ovršnom postupku u cijelosti ili djelomično namirena
prebijanjem s ovršenikovom tražbinom za isplatu kupovnine. Ako je kupovnina veća od
iznosa na koji kupac ima pravo prema rješenju o namirenju, a ono što je kupac uplatio
prema rješenju o dosudi ne pokriva cijeli iznos kupovnine koju je kupac dužan položiti,
sud će u rješenju o namirenju odrediti rok u kojem će kupac biti dužan položiti razliku.
Ako kupac ne položi razliku u tom roku, sud će staviti izvan snage rješenje o namirenju
i rješenje o dosudi te prodaju oglasiti nevažećom, ako ne budu ispunjeni uvjeti za
donošenje rješenja iz članka 103. stavka 6.
(5) Protiv rješenja o namirenju pravo na žalbu imaju stranke i sve osobe koje su
polagale pravo na namirenje iz kupovnine.
(6) Žalba protiv rješenja o namirenju odgađa isplatu.
Brisanje prava i tereta
Članak 126.
Ako je rješenjem o dosudi sud propustio odrediti da se u zemljišnoj knjizi brišu upisana
prava i tereti, osim onih koji ostaju na nekretnini i poslije predaje nekretnine kupcu ili
koje je kupac preuzeo, kupac može predložiti da sud u istom ovršnom postupku odredi
brisanje tih prava i tereta.
8. Pravni položaj ovršenika i trećih osoba nakon prodaje nekretnine
Gubitak prava na posjed nekretnine
Članak 127.
Prodajom nekretnine ovršenik gubi pravo posjeda nekretnine i dužan ju je predati kupcu
odmah nakon dostave zaključka o predaji nekretnine kupcu, ako zakonom ili u
sporazumu s kupcem nije drukčije određeno.
Iseljenje ovršenika
Članak 128.
(1) Ovrhovoditelj može već u prijedlogu za ovrhu prodajom nekretnine, a i kasnije sve
do predaje nekretnine kupcu, zatražiti i njezino ispražnjenje te predaju kupcu na temelju
zaključka o predaji nekretnine kupcu.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sud će u rješenju o ovrsi odrediti ispražnjenje
nekretnine i njezinu predaju kupcu nakon pravomoćnosti rješenja o predaji nekretnine
kupcu.
(3) Nakon što donese zaključak o predaji nekretnine kupcu, sud će, na prijedlog kupca
pristupiti ovrsi radi ispražnjenja i predaje nekretnine kupcu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 47/127(4) Ovrha iz stavka 3. ovoga članka provodi se po pravilima ovoga Zakona o ovrsi
ispražnjenjem i predajom nekretnine.
(5) U ovršnom postupku iz stavka 4. ovoga članka kupac stječe položaj ovrhovoditelja
podnošenjem prijedloga iz stavka 3. ovoga članka.
Prijedlog za iseljenje prije zaključka o predaji
Članak 129.
(1) Ovrhovoditelj može u prijedlogu za ovrhu ili kasnije tijekom postupka predložiti da
se ovršenik iseli i da se nekretnina preda ovrhovoditelju na čuvanje i prije donošenja
zaključka o predaji nekretnine kupcu ako položi jamčevinu za štetu koja bi ovršeniku
mogla biti prouzročena nedopuštenom prodajom nekretnine ili obustavom ovrhe iz
razloga za koje je ovrhovoditelj odgovoran. Visinu jamčevine određuje sud po
slobodnoj ocjeni, nakon što ovršeniku omogući da se o tome izjasni u roku od osam
dana.
(2) Na iseljenje ovršenika iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe članka 256. ovoga Zakona.
Iseljenje najmoprimca i zakupca
Članak 130.
(1) Nakon što donese zaključak o predaji nekretnine kupcu, sud će, na prijedlog kupca,
narediti najmoprimcu ili zakupcu da je predadu kupcu u roku koji ne može biti kraći od
tri mjeseca i u istom rješenju odrediti prisilnu ovrhu ispražnjenjem nekretnine i
njezinom predajom kupcu ako je oni u roku koji im je određen ne predadu.
(2) Prisilnoj ovrsi iz stavka 1. ovoga članka sud će pristupiti, na prijedlog kupca, nakon
što rješenje iz toga stavka postane pravomoćno i nakon što istekne rok određen u tom
rješenju. Ovrha se provodi po pravilima ovoga Zakona o ovrsi ispražnjenjem i predajom
nekretnine.
(3) Rok za predaju nekretnine kupcu iz stavka 1. ovoga članka počinje teći dostavom
rješenja najmoprimcu, odnosno zakupcu i ne prekida se izjavljivanjem žalbe.
(4) U postupku iz stavaka 1. i 2. ovoga članka kupac ima položaj ovrhovoditelja.
(5) Odredba članka 129. stavka 1. ovoga Zakona primjenjuje se na odgovarajući način i
glede iseljenja najmoprimca i zakupca.
Iseljenje drugih osoba
Članak 131.
(1) Nakon što donese zaključak o predaji nekretnine kupcu, sud će, na prijedlog kupca,
narediti drugim osobama koje ne raspolažu valjanim pisanim pravnim temeljem za
korištenje nekretnine da je bez odgode predadu kupcu i u istom rješenju odrediti protiv
tih osoba ovrhu ispražnjenjem i predajom nekretnine.
(2) Provedbi ovrhe iz stavka 1. ovoga članka ovršni sud će pristupiti odmah po
donošenju rješenja iz toga stavka. Žalba ne odgađa ovrhu. Ovrha se provodi po
pravilima ovoga Zakona o ovrsi ispražnjenjem i predajom nekretnine.
(3) U postupku iz stavaka 1. i 2. ovoga članka kupac ima položaj ovrhovoditelja.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 48/127(4) Odredba članka 129. stavka 1. ovoga Zakona primjenjuje se na odgovarajući način i
glede iseljenja osoba iz stavka 1. ovoga članka.
9. Primjena odredaba ove glave na području gdje ne postoje zemljišne knjige
Članak 132.
(1) Na području za koje ne postoje zemljišne knjige na odgovarajući se način
primjenjuju pravna pravila koja na tom području važe o ispravama koje se uz prijedlog
za ovrhu podnose kao dokaz prava vlasništva na nekretnini koja je predmet ovrhe, a i
pravna pravila o tome u koje će se javne knjige ili na drugi način upisati rješenje o ovrsi
na nekretnini.
(2) Ako se ne može, iz bilo kojega razloga, pribaviti dokaz o vlasništvu u skladu s
pravnim pravilima koja na tom području važe, umjesto dokaza o vlasništvu
ovrhovoditelj je dužan u prijedlogu za ovrhu naznačiti mjesto na kojemu se nekretnina
nalazi, njezin naziv, granice i površinu.
(3) U tom će slučaju sud obaviti pljenidbeni popis nekretnine za koju je predložena
ovrha, i na ročište za pljenidbeni popis pozvati ovrhovoditelja, ovršenika i osobe s čijim
nekretninama graniči ta nekretnina.
(4) Zapisnik o pljenidbenom popisu objavljuje se na sudskoj ploči.
(5) O obavljenom pljenidbenom popisu sud će u »Narodnim novinama« objaviti oglas u
kojem će navesti sud koji objavljuje oglas, broj predmeta, podatke o strankama i o
nekretnini na kojoj se ovrha provodi te obavijesti o tome gdje je i kad održano ročište na
kojemu je nekretnina popisana i kad je zapisnik o pljenidbenom popisu istaknut na
sudskoj ploči. Tim će oglasom sud pozvati sve zainteresirane osobe da pisano ili
usmeno obavijeste sud o razlozima zbog kojih se ovrha ne može provesti na toj
nekretnini.
(6) Odredbe ovoga članka primjenjivat će se i na području za koje su osnovane
zemljišne knjige ako je odgovarajuća zemljišna knjiga uništena ili nekretnina nije
upisana u zemljišnu knjigu.
(7) Odredbe ovoga članka primjenjivat će se i kad se nekretnina u katastru vodi na ime
ovršenika ako zemljišnoknjižni vlasnik, odnosno njegovi nasljednici izjavom
ovjerovljenom od nadležnoga tijela potvrde da je ovršenik vlasnik nekretnine koja je
predmet ovrhe.
Glava jedanaesta
OVRHA NA POKRETNINAMA
1. Opće odredbe
Mjesna nadležnost ako je poznato mjesto gdje se pokretnine nalaze
Članak 133.
(1) Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na pokretninama i za provedbu te ovrhe
mjesno je nadležan sud na čijem se području, prema naznaci u prijedlogu za ovrhu, one
nalaze.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se na odgovarajući način i kad se ovrha
pokreće po službenoj dužnosti.
Mjesna nadležnost ako nije poznato gdje se pokretnine nalaze12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 49/127Članak 134.
(1) Ovrhovoditelj može predložiti da sud donese rješenje o ovrsi na pokretninama, ne
naznačujući mjesto gdje se one nalaze.
(2) Za odlučivanje o prijedlogu iz stavka 1. ovoga članka mjesno je nadležan sud na
čijem se području nalazi prebivalište ili, podredno, boravište ovršenika fizičke osobe
odnosno sjedište ovršenika pravne osobe.
(3) Ovrhovoditelj može u slučaju iz stavka 1. ovoga članka podnijeti rješenje o ovrsi
svakom stvarno nadležnom sudu na čijemu se području nalaze ovršenikove pokretnine,
s prijedlogom da taj sud provede ovrhu.
Izuzimanje od ovrhe
Članak 135.
(1) Ne mogu biti predmeti ovrhe:
1. odjeća, obuća, rublje i drugi predmeti osobne uporabe, posteljne stvari, posuđe,
namještaj, štednjak, hladnjak, stroj za pranje rublja i druge stvari koje služe za
zadovoljenje potreba kućanstava ako su nužni ovršeniku i članovima njegova kućanstva
s obzirom na uobičajene uvjete života svoje društvene okoline,
2. hrana i ogrjev za potrebe ovršenika i članova njegova kućanstva za šest mjeseci,
3. radna i rasplodna stoka, poljoprivredni strojevi i druga oruđa za rad koji su ovršeniku
poljodjelcu nužni za održavanje poljoprivrednoga gospodarstva u mjeri u kojoj je to
nužno za njegovo uzdržavanje i za uzdržavanje članova njegova obiteljskoga kućanstva,
te sjeme za uporabu na tomu gospodarstvu i hrana za stoku za četiri mjeseca,
4. alat, strojevi i drugi predmeti koji su ovršeniku obrtniku ili trgovcu pojedincu nužni
za obavljanje njegove upisane djelatnosti, te sirovine i pogonsko gorivo za tri mjeseca
rada,
5. predmeti koji su nužni ovršeniku koji samostalno u obliku zanimanja obavlja upisanu
javnobilježničku, odvjetničku, liječničku, ljekarničku, znanstvenu, umjetničku ili koju
drugu profesionalnu djelatnost,
6. gotov novac ovršenika po osnovi tražbina koje su izuzete od ovrhe te gotov novac
ovršenika koji ima stalna mjesečna primanja do mjesečnoga iznosa koji je po zakonu
izuzet od ovrhe, razmjerno vremenu do idućega primanja,
7. odličja, medalje, ratne spomenice i druga odličja i priznanja, vjenčani prsten, osobna
pisma, rukopisi i drugi osobni spisi ovršenika, obiteljske fotografije, osobne i obiteljske
isprave i obiteljski portreti,
8. pomagala koja su invalidu ili drugoj osobi s tjelesnim nedostacima nužna za
obavljanje životnih funkcija.
(2) Poštanska pošiljka ili poštanska uputnica upućena ovršeniku ne može biti predmet
ovrhe prije uručenja.
(3) Zakonom se može odrediti da i druge pokretnine ne mogu biti predmet ovrhe.
Ovršne radnje
Članak 136.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 50/127(1) Ovrha na pokretninama provodi se njihovom zapljenom, procjenom, oduzimanjem,
otpremanjem, povjeravanjem na čuvanje sudu, ovrhovoditelju ili trećoj osobi, njihovom
prodajom te namirenjem ovrhovoditelja iz iznosa dobivenog prodajom.
(2) Ovrhovoditelj je dužan u prijedlogu za ovrhu naznačiti traži li da se oduzete
pokretnine povjere njemu na čuvanje ili određenoj trećoj osobi, osim ako nije riječ o
pokretninama koje se predaju u sudski odnosno javnobilježnički polog (članak 140.
stavci 4. i 5.).
(3) Pokretnine se na čuvanje mogu povjeriti i osobi koja će ih čuvati izvan područja
suda koji provodi ovrhu. Dodatni troškovi otpreme, prijevoza i povjeravanje na čuvanje
pokretnina takvoj osobi ulaze u troškove ovrhe samo ako sud ocijeni da su bili potrebni
radi provedbe ovrhe.
(4) Prijedlog za ovrhu u kojem nije predložena koja od ovršnih radnja u skladu s
odredbama stavaka 1. i 2. ovoga članka sud će odbaciti ne pozivajući ovrhovoditelja da
ga ispravi ili dopuni.
2. Pljenidba i procjena pokretnina
Obavijest o pljenidbi
Članak 137.
(1) Sudski ovršitelj, prije nego što pristupi pljenidbi, predat će ovršeniku rješenje o
ovrsi i pozvati ga da plati iznos za koji je određena ovrha s kamatama i troškovima.
(2) O vremenu i mjestu pljenidbe te o tome što treba osigurati za otpremu i smještaj
pokretnina (članak 141.) obavijestit će se ovrhovoditelj.
(3) Ako ovrhovoditelj izostane s pljenidbe a uredno je pozvan, sud će odgoditi
pljenidbu, ali ne duže od 60 dana. Ako uredno pozvan ovrhovoditelj ne pristupi na
ponovno zakazanu pljenidbu sud će obustaviti ovrhu.
(4) Ovrhovoditelj je dužan donijeti na pljenidbu obračun ukupnog duga na taj dan.
Predmet pljenidbe
Članak 138.
(1) Pljenidba se obavlja sastavljanjem pljenidbenoga popisa.
(2) Popisati se mogu pokretnine koje se nalaze u posjedu ovršenika te njegove
pokretnine koje se nalaze u posjedu ovrhovoditelja.
(3) Popisat će se prvenstveno pokretnine za koje to predloži ovrhovoditelj.
(4) Smatra se da ovršeniku pripadaju pokretnine koje ima na sebi, odnosno koje se
nalaze na ili u njegovoj nekretnini, u stanu u kojemu stanuje, odnosno u poslovnoj
prostoriji koju je zakupio.
(5) Smatra se da su bračni drugovi suvlasnici u jednakim dijelovima svih pokretnina
koje se zateknu u njihovoj kući, stanu, poslovnoj prostoriji ili drugoj nekretnini.
(6) Ovršenikove pokretnine koje se nalaze u posjedu treće osobe mogu se popisati samo
ako ona na to pristane.
(7) Ako treća osoba ne pristane na popis, sud će na ovrhovoditelja, na njegov prijedlog,
prenijeti ovršenikovo pravo na predaju stvari.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 51/127Obujam pljenidbenoga popisa
Članak 139.
(1) Popisat će se onoliko pokretnina koliko je potrebno za namirenje ovrhovoditeljeve
tražbine i troškova ovrhe.
(2) Prvenstveno se popisuju pokretnine u pogledu kojih nema primjedbi o postojanju
prava koje bi sprječavalo ovrhu i pokretnine koje se najlakše mogu unovčiti, pri čemu
će se o tome uzeti u obzir i izjave nazočnih stranaka i trećih osoba.
Čuvanje popisanih pokretnina
Članak 140.
(1) Popisane pokretnine sudski će ovršitelj oduzeti ovršeniku i predati ih ovrhovoditelju
ili trećoj osobi na čuvanje u skladu s rješenjem o ovrsi, ako sljedećim odredbama ovoga
članka nije drukčije određeno.
(2) Opasnost od uništenja ili oštećenja pokretnina danih na čuvanje ovrhovoditelju ili
trećoj osobi snosi ovrhovoditelj, osim ako je uništenje ili oštećenje posljedica više sile.
(3) Na popisanim stvarima koje su ostavljene ovršeniku na čuvanje vidljivo će se
naznačiti da su zaplijenjene.
(4) Gotov novac, vrijednosni papiri i dragocjenosti predat će se u sudski odnosno
javnobilježnički polog.
(5) U sudski odnosno javnobilježnički polog predat će se i druge pokretnine veće
vrijednosti, ako su prikladne za takav način čuvanja.
Način predaje pokretnina na čuvanje
Članak 141.
(1) Ovrhovoditelj je dužan osigurati sve što je potrebno za urednu otpremu pokretnina
(prijevozno sredstvo, radnu snagu, potrebnu opremu, hranu i vodu za stoku tijekom
prijevoza, itd.) te za takav smještaj pokretnina u kojem će se one sačuvati od mogućeg
oštećenja, kvarenja ili općenito od pogoršanja njihova stanja, osim onog do kojeg bi
došlo prema redovnom tijeku stvari.
(2) Životinje će se u pravilu smjestiti u staje ili drugo mjesto gdje će im biti osigurani
zaštita, čuvanje i prehrana te potrebna njega, mužnja i sl.
(3) Prije oduzimanja pokretnina i njihova otpremanja sudski ovršitelj će provjeriti jesu li
ispunjeni uvjeti za njihov smještaj prema odredbama stavaka 1. i 2. ovoga članka. O
tome će sudski ovršitelj sastaviti zapisnik. Sudski ovršitelj neće provjeriti jesu li
ispunjeni uvjeti za smještaj pokretnina ako se one trebaju povjeriti na čuvanje i prodaju
javnom komisionaru koji je ovlašten za prodaju te vrste pokretnina.
(4) Sudski ovršitelj pratit će oduzete pokretnine do mjesta gdje će biti smještene na
čuvanje. O tome će sastaviti zapisnik, koji mora potpisati osoba kojoj su pokretnine
predane na čuvanje. Sudski ovršitelj neće pratiti oduzete pokretnine ako se one
povjeravaju na čuvanje i prodaju javnom komisionaru koji je osigurao i njihovo
preuzimanje i prijevoz, nego će u zapisnik naznačiti da su pokretnine predane javnom
komisionaru.
(5) Ako ovrhovoditelj ne osigura sve što je potrebno za otpremu i smještaj pokretnina
već prigodom prvog uredovanja za njihovu otpremu i smještaj, a nisu ispunjeni uvjeti za12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 52/127odgodu pljenidbe, ovrha će se obustaviti, osim ako ovršenik prigodom tog uredovanja
ne plati iznos za koji je ovrha određena s kamatama i troškovima.
Zabrana raspolaganja popisanim pokretninama
Članak 142.
(1) Ovršeniku je zabranjeno raspolagati zaplijenjenim stvarima.
(2) U rješenje o ovrsi unosi se ta zabrana te upozorenje ovršeniku na kaznenopravne
posljedice postupanja protivno zabrani.
Stjecanje založnoga prava
Članak 143.
(1) Ovrhovoditelj stječe pljenidbenim popisom založno pravo na popisanim
pokretninama.
(2) Ako je popis obavljen u korist više ovrhovoditelja prednosni red založnoga prava
stečenoga popisom ili zabilješkom u zapisniku o pljenidbenom popisu određuje se
prema danu kad je popis obavljen, odnosno prema danu kad je stavljena zabilješka.
(3) Ako se stvari popisuju istodobno u korist više ovrhovoditelja, prednosni red
određuje se prema danu kad je prijedlog za ovrhu primljen u sudu, a ako su prijedlozi za
ovrhu primljeni istoga dana, njihova založna prava imaju isti prednosni red.
(4) Ako je prijedlog za ovrhu upućen kao preporučena pošiljka putem davatelja
poštanskih usluga, dan predaje davatelju poštanskih usluga smatra se danom primitka u
sudu.
Bezuspješan pokušaj pljenidbe
Članak 144.
(1) Ako se pljenidba ne može obaviti zato što ovršenik, njegov zakonski zastupnik,
opunomoćenik, odrasli član ovršenikova kućanstva ili zastupnik pravne osobe nije
nazočan ili neće otvoriti prostoriju ili je prostorija zaključana, ovrhovoditelj je dužan
odmah na uredovanju očitovati se predlaže li ponovnu pljenidbu uz sudjelovanje dvaju
punoljetnih svjedoka ili javnog bilježnika te drugih osoba potrebnih za prisilno
otvaranje ulaza u prostoriju u kojoj treba obaviti pljenidbu.
(2) Ako ovrhovoditelj ne predloži ponovnu pljenidbu uz sudjelovanje osoba iz stavka 1.
ovoga članka a pljenidba se ne može obaviti iz razloga navedenih u stavku 1. ovoga
članka, ovrha će se obustaviti.
(3) Ako ovrhovoditelj predloži ponovnu pljenidbu uz sudjelovanje osoba iz stavka 1.
ovoga članka, a ne osigura sve potrebno za provedbu ovrhe, ovrha će se obustaviti.
(4) Ako se pri pljenidbi ne nađu pokretnine koje mogu biti predmet ovrhe, sud će ovrhu
obustaviti.
Procjena
Članak 145.
(1) Istodobno s pljenidbenim popisom obavit će se i procjena pokretnina osim ako se
one ne povjeravaju na prodaju javnom komisionaru.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 53/127(2) Procjenu obavlja sudski ovršitelj, ako sud nije odredio da je obavi sudski procjenitelj
ili posebni vještak.
(3) Javni komisionar će obaviti procjenu pokretnina koje mu se predaju na prodaju.
(4) Stranka može predložiti da procjenu obavi vještak iako to sud nije odredio. Ako sud
prihvati taj prijedlog, troškove vještačenja dužan je predujmiti predlagatelj u roku koji
sud odredi. Ako predujam ne bude plaćen u roku, smatrat će se da je predlagatelj
odustao od svoga prijedloga.
(5) O prijedlogu iz stavka 4. ovoga članka sud odlučuje zaključkom.
(6) Troškove vještačenja iz stavka 4. ovoga članka snosi predlagatelj, bez obzira na
ishod ovršnoga postupka.
(7) Stranka može, u roku od osam dana od obavljene procjene, predložiti sudu
utvrđivanje niže odnosno više vrijednosti zaplijenjenih pokretnina od procijenjene ili
određivanje nove procjene. O prijedlogu sud odlučuje zaključkom.
Zapisnik o pljenidbenom popisu i procjeni
Članak 146.
(1) O pljenidbenom popisu i procjeni sastavlja se zapisnik.
(2) U zapisnik se, uz ostalo, pojedinačno naznačuju zaplijenjene pokretnine s njihovom
procijenjenom vrijednošću i unose izjave stranaka i sudionika u postupku te izjave
trećih osoba o postojanju prava koja sprječavaju ovrhu.
Zabilješka umjesto pljenidbenoga popisa
Članak 147.
Ako se nakon pljenidbenoga popisa odredi ovrha na zaplijenjenim pokretninama radi
naplate druge tražbine istoga ovrhovoditelja ili tražbine drugoga ovrhovoditelja, neće se
obaviti ponovni popis i procjena tih pokretnina, nego će se u nastavku zapisnika samo
zabilježiti podaci iz kasnijega rješenja o ovrsi.
3. Prodaja pokretnina
Vrijeme prodaje
Članak 148.
Između dana pljenidbenog popisa i dana prodaje mora proteći najmanje petnaest dana.
Način prodaje
Članak 149.
(1) Pokretnine se prodaju usmenom javnom dražbom ili neposrednom pogodbom.
Način prodaje određuje zaključkom sud, pazeći na to da se postigne najpovoljnije
unovčenje stvari.
(2) Javnu dražbu provodi sudski ovršitelj. Sud može zaključkom provedbu dražbe
povjeriti javnom bilježniku.
(3) Prodaja neposrednom pogodbom obavlja se između kupca, s jedne strane, i
sudskoga ovršitelja ili osobe koja obavlja komisione poslove, s druge strane. Sudski12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 54/127ovršitelj pokretnine prodaje, u ime i za račun ovršenika, a osoba koja obavlja komisione
poslove u svoje ime, a za račun ovršenika.
(4) Prodaja dražbom odredit će se ako su u pitanju pokretnine veće vrijednosti, a može
se očekivati da će se prodati po većoj cijeni od procijenjene vrijednosti.
(5) Prodaja pokretnina objavit će se pravodobno na oglasnoj ploči suda, a može se
objaviti i na način predviđen za objavljivanje prodaje nekretnine.
(6) Ovrhovoditelj i ovršenik obavijestit će se o mjestu, danu i satu prodaje.
Prodajna cijena
Članak 150.
(1) Na dražbi se pokretnine ne mogu prodati ispod jedne polovine procijenjene
vrijednosti. One se ispod te cijene ne mogu prodati ni u roku koji je sud odredio za
prodaju neposrednom pogodbom.
(2) Ako se pokretnine ne uspiju prodati na dražbi, odnosno neposrednom pogodbom,
ovrha će se obustaviti.
(3) Nakon pravomoćnosti rješenja o obustavi postupka iz stavka 2. ovoga članka,
ovršenik je ovlašten preuzeti pokretnine koje su mu oduzete i smještene kod druge
osobe radi čuvanja o svom trošku.
(4) Ako osoba kojoj su pokretnine predane na čuvanje odbije predati pokretnine
ovršeniku, ovršenik je ovlašten zatražiti od suda da toj osobi rješenjem naloži predaju
pokretnina.
(5) Ako ocijeni da ovršenik ima pravo na povrat pokretnina, sud će, nakon što omogući
osobi kojoj su pokretnine povjerene na čuvanje da se u roku od osam dana izjasni o
zahtjevu ovršenika, rješenjem naložiti toj osobi da ih preda ovršeniku. To rješenje ima
značenje rješenja o ovrsi i na temelju njega se može pristupiti oduzimanju pokretnina i
njihovoj predaji ovršeniku i prije njegove pravomoćnosti po pravilima o ovrsi radi
predaje pokretnina (članci 249. do 254.).
(6) Javni komisionar kojemu su pokretnine povjerene na čuvanje i prodaju (članak 152.
stavak 1.) ovlašten je uskratiti njihovu predaju ovršeniku dok mu ne budu naknađeni
troškovi i nagrada prema odredbi članka 155. stavka 4. ovoga Zakona.
(7) U povodu zahtjeva ovršenika za povrat pokretnina, javni komisionar je ovlašten
predložiti sudu da zadrži pokretnine koje su mu povjerene na čuvanje kao naknadu
troškova i nagrade na koju ima pravo prema odredbama članka 155. stavka 4. ovoga
Zakona. Pravomoćnošću rješenja o prepuštanju pokretnina javnom komisionaru, javni
komisionar postaje njihovim vlasnikom.
Obveze i prava kupca
Članak 151.
(1) Kupac je dužan položiti kupovninu i pokretnine uzeti odmah nakon zaključenja
dražbe, odnosno prodaje neposrednom pogodbom.
(2) Ako kupac odmah ne položi kupovninu, smatrat će se da dražba nije uspjela. Kupac
je dužan strankama naknaditi štetu koju su one pretrpjele njegovim odustankom, o čemu
sud, na zahtjev stranaka, odlučuje u ovršnom postupku.
(3) Stranke i kupac imaju pravo na žalbu protiv rješenja iz stavka 2. ovoga članka.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 55/127(4) Sudski ovršitelj predat će pokretnine kupcu i ako nije položio kupovninu, ako na to,
na svoju opasnost, pristane ovrhovoditelj u granicama iznosa koji bi mu pripao iz
postignute cijene. Ako kupac ne položi kupovninu u roku koji mu je određen,
ovrhovoditelj može zatražiti od suda da u istom postupku naloži kupcu da mu plati
cijenu te na temelju toga rješenja protiv njega predložiti ovrhu.
(5) Kupac u svakom slučaju postaje vlasnik kupljenih pokretnina njihovim
preuzimanjem.
(6) Kupcu ne pripadaju prava po osnovi odgovornosti zbog nedostataka stvari.
4. Prodaja pokretnina preko javnih komisionara
Javni komisionari
Članak 152.
(1) Prodaja pokretnina zaplijenjenih u ovršnom postupku može se povjeriti javnom
komisionaru.
(2) Ministar nadležan za poslove gospodarstva uz suglasnost ministra nadležnog za
poslove graditeljstva i prostornog uređenja posebnim će pravilnikom utvrditi uvjete za
obavljanje poslova javnog komisionara glede:
1. smještajnog prostora za pojedine vrste pokretnina (građevinski materijal, rasuti tereti,
određeni gotovi proizvodi i poluproizvodi, sirovine, gorivo u krutom, tekućem i
plinovitom stanju, motorna vozila, plovila, namještaj, tehnička roba, rasvjetna tijela,
pribor za jelo, odjeća, obuća, knjige, rukopisi, umjetnine itd.),
2. osoblja osposobljenog za razvrstavanje, pohranjivanje, čuvanje, održavanje,
izlaganje, davanje potrebnih obavijesti, oglašavanje, prodaju, obavljanje
knjigovodstveno­računovodstvenih poslova,
3. prometnih sredstava i radne snage za otpremu oduzetih pokretnina itd.
(3) Žive životinje i stvari koje su podložne brzom kvarenju mogu se predati radi prodaje
komisionaru samo ako raspolaže odgovarajućim smještajnim prostorom i drugim
uvjetima za čuvanje, prehranu, njegu i mužnju životinja, odnosno za uskladištenje stvari
podložnih brzom kvarenju (hladnjače itd.).
(4) Smještajni prostor, prijevozna sredstva te radnu snagu za obavljanje svoje djelatnosti
komisionari mogu osigurati i ugovorima s drugim fizičkim i pravnim osobama (npr.
ugovorima o zakupu, o pružanju prijevozničkih usluga, o osiguravanju radne snage
itd.).
Organizacija i provedba poslova javnog komisionara
Članak 153.
(1) Poslove javnog komisionara organizira i provodi Hrvatska gospodarska komora.
(2) Hrvatska gospodarska komora, na vlastiti poticaj ili u povodu prijedloga
zainteresiranih tijela, organizirat će javne prodavaonice za obavljanje poslova javnoga
komisionara za područje jedne ili više županija, ovisno o broju ovrha koje se provode
na pokretninama, njihovoj naravi, količini, vrijednosti te gospodarskoj isplativosti.
(3) Na prijedlog Hrvatske gospodarske komore ministarstvo nadležno za poslove
gospodarstva može dozvoliti da ona poslove javnog komisionara za određeno područje
ili neke od poslova javnog komisionara za određeno područje, na temelju provedenog12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 56/127natječaja, povjeri fizičkoj ili pravnoj osobi koja ispunjava uvjete za obavljanje poslova
javnog komisionara. O povjeravanju poslova Hrvatska gospodarska komora sklopit će s
izabranim komisionarom ugovor uz prethodnu suglasnost ministarstva nadležnog za
poslove gospodarstva.
(4) Dozvolu za obavljanje poslova javnog komisionara Hrvatskoj gospodarskoj komori
za pojedinu javnu komisionu prodavaonicu, odnosno javnom komisionaru iz stavka 3.
ovoga članka izdaje ured državne uprave u županiji, nadležan za gospodarstvo, na čijem
je području sjedište javne komisione prodavaonice, odnosno javnog komisionara.
Nadzor nad radom javnih komisionara
Članak 154.
(1) Opći nadzor nad radom javnih komisionara provodi ured državne uprave u županiji
nadležan za gospodarstvo na čijem je području njihovo sjedište.
(2) Nadzor nad radom javnog komisionara u pojedinim predmetima ovrhe na
pokretninama provodi ovršni sudac koji vodi postupak u tom predmetu.
(3) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka ne isključuju pravo nadzora nad poslovanjem
javnog komisionara koje prema posebnim propisima imaju upravna tijela.
(4) Ured državne uprave u županiji nadležan za gospodarstvo oduzet će dozvolu iz
članka 153. stavka 4. ovoga Zakona Hrvatskoj gospodarskoj komori za pojedinu javnu
komisionu prodavaonicu ili javnom komisionaru iz članka 153. stavka 3. ovoga Zakona
ako se utvrdi da više ne ispunjavaju uvjete za obavljanje djelatnosti javnog komisionara,
odnosno da su teže povrijedili svoje dužnosti preuzimanja pokretnina na čuvanje i
prodaju.
Prava i dužnosti komisionara
Članak 155.
(1) Komisionar ima pravo tražiti predujam za pokriće troškova koje će imati u vezi s
preuzetim pokretninama. Predujam je komisionaru dužan platiti ovrhovoditelj. Ako
ovrhovoditelj ne položi predujam, komisionar nije dužan preuzeti pokretnine na
čuvanje. Ako sud utvrdi da je komisionar opravdano odbio preuzeti pokretnine na
čuvanje, obustavit će ovrhu.
(2) Komisionar ima pravo na nagradu za obavljene poslove i na naknadu troškova.
(3) Tarifu za naknadu troškova i nagradu za obavljanje javne komisione djelatnosti
donosi ministar nadležan za poslove pravosuđa.
(4) Komisionar stječe zakonsko založno pravo na pokretninama koje su mu predane radi
prodaje za naplatu troškova i nagrade prema stavku 1. ovoga članka, neovisno o tome
čije su pokretnine i jesu li ovršne radnje na temelju kojih su mu pokretnine predane
valjane ili nisu. To založno pravo po redu prvenstva dolazi prije založnog prava drugih
osoba na pokretninama.
(5) Komisionar je dužan preuzeti zaplijenjene pokretnine za čiju je prodaju dobio
dozvolu (članak 159. stavak 4.) ako je ovrhovoditelj spreman platiti predujam. Samo
iznimno, zbog nedostatka slobodnog prostora ili izvanrednih okolnosti, komisionar
može odbiti preuzeti određene pokretnine.
(6) Komisionar odgovara ovrhovoditelju za štetu koju on pretrpi zbog neosnovanog
odbijanja da preuzme pokretnine na čuvanje i prodaju.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 57/127(7) Komisionar je dužan savjesno u skladu s pravilima struke preuzeti, razvrstati, čuvati,
osigurati, održavati i izlagati pokretnine, davati obavijesti o njima, oglašavati njihovu
prodaju, prodavati ih te rukovati s dobivenim novčanim sredstvima.
(8) Komisionar odgovara strankama za štetu koju im pričini povredom svojih dužnosti
iz stavka 7. ovoga članka.
Osiguranje od odgovornosti
Članak 156.
(1) Komisionar je dužan osigurati se od odgovornosti do iznosa koji će utvrditi ministar
nadležan za poslove pravosuđa s obzirom na vrstu pokretnina za čiju je prodaju dobio
dozvolu i očekivani promet.
(2) Komisionar je dužan produljiti osiguranje od odgovornosti najkasnije mjesec dana
prije isteka prethodnog razdoblja osiguranja i o tome bez odgode obavijestiti ured
državne uprave u županiji nadležan za gospodarstvo na čijem je području njegovo
sjedište.
(3) Nadležni ured državne uprave oduzet će dozvolu za rad komisionaru koji ne produži
ugovor o osiguranju sukladno odredbi stavka 2. ovoga članka.
Povjeravanje prodaje pokretnina komisionaru
Članak 157.
(1) Pokretnine se otpremaju komisionaru na ovrhovoditeljev prijedlog.
(2) Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj može staviti u prijedlogu za ovrhu
ili naknadno tijekom postupka.
Izlaganje i objavljivanje podataka o pokretninama
Članak 158.
(1) Komisionar je dužan pokretnine izložiti na način da ih zainteresirane osobe mogu
razgledati u redovno radno vrijeme komisionara.
(2) Na izloženim pokretninama će se naznačiti njihov broj prema kome se vode kod
komisionara.
(3) Na pokretninama će biti naznačeni podaci o njihovoj kakvoći i veličini te cijena.
Posebno će se naznačiti je li provjerena njihova ispravnost, odnosno kako se ona može
provjeriti.
(4) Komisionar može dati i posebno jamstvo za nedostatke stvari.
(5) Komisionar može preko oglasnih ploča, kataloga, javnih medija, interneta te na
drugi odgovarajući način objaviti podatke o pokretninama koje se prodaju preko njega
uz naznaku načina i vremena njihova razgledavanja te prodaje.
Prodaja pokretnina
Članak 159.
(1) U skladu sa zaključkom suda pokretnine se prodaju na javnoj dražbi ili
neposrednom pogodbom.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 58/127(2) Dražbu pokretnina kod komisionara provodi javni bilježnik.
(3) Na dražbi mogu sudjelovati kao kupci samo osobe koje su uplatile jamčevinu.
(4) Dražbe pokretnina mogu se održavati i izvan redovnoga radnog vremena, pa i
subotom.
(5) Ako se pokretnina u roku od dva mjeseca otkako je dopremljena komisionaru ne
proda ni ispod jedne polovine procijenjene vrijednosti, sud će joj sniziti cijenu na
trećinu te vrijednosti.
(6) Ako se pokretnina ne proda ni u roku od daljnjih mjesec dana, sud će obustaviti
ovrhu, a ovršenika će obavijestiti da može preuzeti pokretninu u roku od 15 dana. Ako
ovršenik ne preuzme pokretninu u tom roku, sud će odrediti da mu je komisionar vrati,
a ovršeniku će rješenjem naložiti da naknadi troškove otpreme.
(7) Ovršenik se može žaliti protiv rješenja o naknadi troškova iz stavka 6. ovoga članka.
Predaja postignute kupovne cijene
Članak 160.
(1) Nakon obavljene prodaje pokretnine komisionar će pokretninu predati kupcu pošto
plati kupovninu.
(2) Iz dobivene kupovnine komisionar će najprije namiriti troškove pohrane i prodaje
pokretnine i svoju nagradu te će preostali iznos uplatiti na račun suda uz naznaku
ovršnog predmeta u vezi s kojim je pokretnina prodana. Komisionar će sudu uputiti i
izvod iz zapisnika javnog bilježnika o dražbi te obračun troškova i nagrade.
(3) Sud će, nakon što strankama omogući da se izjasne o obračunu komisionara,
rješenjem odobriti obračun ili naložiti komisionaru da razliku uplati na račun suda.
(4) Žalbu protiv rješenja iz stavka 3. ovoga članka mogu podnijeti stranke i komisionar.
(5) Žalba komisionara iz stavka 4. ovoga članka odgađa njegovu ovršnost.
5. Prodaja motornih vozila
Stjecanje založnog prava
Članak 161.
(1) Ovrha radi naplate novčane tražbine na motornom vozilu određuje se na temelju
ovršne ili vjerodostojne isprave i izvatka iz evidencije o registriranim i označenim
vozilima.
(2) Primjerak rješenja o ovrsi sud dostavlja policijskoj upravi kod koje se vodi
evidencija o registriranim i označenim vozilima radi provedbe zabilježbe ovrhe.
(3) Primjerak rješenja o ovrsi sud će dostaviti i Upisniku sudskih i javnobilježničkih
osiguranja tražbina vjerovnika na pokretnim stvarima i pravima radi provedbe
odgovarajućeg upisa.
(4) Zabilježbom ovrhe ovrhovoditelj stječe založno pravo na motornom vozilu.
(5) Prednosni red založnog prava iz stavka 3. ovoga članka računa se od dana dostave
rješenja o ovrsi policijskoj upravi.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 59/127(6) Nakon zabilježbe ovrhe nije dopušten upis promjene prava vlasništva na motornom
vozilu niti upis tereta na tom vozilu na temelju raspoložbi ovršenika, bez obzira na to
kad je ta raspoložba poduzeta. Raspoložbe učinjene protivno ovoj zabrani nemaju
pravnog učinka.
Oduzimanje, čuvanje i procjena motornog vozila
Članak 162.
(1) Nakon stjecanja založnog prava na motornom vozilu u skladu s odredbom članka
161. stavka 4. ovoga Zakona, sud će ovršeniku dostaviti rješenje o ovrsi te mu
istodobno zaključkom naložiti da u roku od osam dana preda vozilo sa svim njegovim
pripadcima i ispravama osobi kojoj je rješenjem o ovrsi vozilo povjereno na čuvanje.
(2) Ako ovršenik u dodijeljenom roku ne postupi u skladu sa stavkom 1. ovoga članka
vozilo će biti oduzeto na bilo kojem mjestu na kojem se ono zatekne, a ovrhovoditelj je
dužan u roku od 60 dana predložiti vrijeme, mjesto i način provedbe te radnje kao i
osigurati sva potrebna sredstva i radnu snagu za poduzimanje te radnje. Ako
ovrhovoditelj ne predloži oduzimanje vozila u tom roku, sud će obustaviti ovrhu.
(3) Na zahtjev suda policija će pružiti potrebnu pomoć sudskom ovršitelju u provedbi
radnji iz stavka 2. ovoga članka.
(4) Ako se motorno vozilo povjerava na čuvanje komisionaru, njegovu procjenu i
prodaju obavit će komisionar u skladu s odredbama članaka 158. do 164. ovoga Zakona.
Prodaja motornog vozila
Članak 163.
(1) Motorna vozila prodaju se usmenom javnom dražbom ili neposrednom pogodbom, u
skladu sa zaključkom suda o načinu prodaje, bez isticanja oznake registarskog broja i
broja šasije.
(2) Na dražbi mogu sudjelovati kao kupci samo osobe koje su položile jamčevinu.
(3) Ako se dražba provodi istodobno za više vozila, osoba koja namjerava sudjelovati u
kupnji unaprijed neodređenog vozila dužna je položiti jamčevinu koja će se za takve
kupnje odrediti u uvjetima prodaje.
(4) Sudionik u dražbi može zatražiti da u dražbi sudjeluje anonimno preko posebnog
zastupnika.
(5) U slučaju iz stavka 4. ovoga članka sudionik u dražbi dobit će poseban broj s kojim
će u njoj sudjelovati. Podaci o takvom kupcu su službena tajna.
Predaja motornog vozila kupcu
Članak 164.
(1) Kupac je dužan položiti kupovninu i preuzeti motorno vozilo odmah nakon
zaključenja dražbe, odnosno prodaje neposrednom pogodbom. Odredbe članka 151.
stavaka 2., 3., 4. i 6. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovarajući način.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sud će zaključkom ovlastiti kupca da na temelju
toga zaključka zatraži od policijske uprave svoga prebivališta ili sjedišta izdavanje
knjižice vozila i prometne dozvole. Zaključak treba sadržavati sve podatke potrebne za
izdavanje knjižice vozila i prometne dozvole.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 60/127(3) Zaključak iz stavka 2. ovoga članka neće se dostaviti ovršeniku ako je kupac u
kupnji sudjelovao anonimno, izdvojit će se iz spisa i čuvati kao i ostale isprave u sudu
koje su pokrivene službenom tajnom.
(4) Kupac postaje vlasnikom motornog vozila njegovom predajom.
(5) Sud će posebnim zaključkom odrediti brisanje prava vlasništva ovršenika na
prodanom vozilu u evidenciji o registriranim i označenim vozilima policijske uprave u
kojemu je ono bilo upisano, te brisanja založnog prava u Upisniku sudskih i
javnobilježničkih osiguranja tražbina vjerovnika na pokretnim stvarima i pravima. Tim
će zaključkom odrediti i brisanje prava drugih osoba na motornom vozilu koja prestaju
prodajom.
Evidencija o registriranim i označenim vozilima
Članak 165.
Ministar nadležan za unutarnje poslove propisuje način vođenja evidencije o
registriranim i označenim vozilima na način da se u nju mogu upisivati podaci u skladu
s prethodnim odredbama ovoga Odjeljka.
6. Namirenje ovrhovoditelja
Namirenje jednoga ovrhovoditelja
Članak 166.
(1) Ako se iz prodajne cijene namiruje samo ovrhovoditelj, sud će, bez održavanja
ročišta, rješenjem odrediti da se iz iznosa dobivenoga prodajom stvari i oduzetoga
novca namire redom: troškovi postupka, troškovi određeni u ovršnoj ispravi, kamate do
dana unovčenja pokretnine i glavna tražbina.
(2) Višak prodajne cijene koji preostane nakon namirenja predat će se ovršeniku, ako za
to nema smetnji.
Namirenje više ovrhovoditelja
Članak 167.
(1) Ako se u ovršnom postupku namiruje više ovrhovoditelja, odnosno ako se, pored
ovrhovoditelja namiruju i osobe čija prava prestaju prodajom pokretnine, oni se iz
prodajne cijene namiruju onim redom kojim su stekli založno ili drugo pravo koje
prodajom prestaje, ako zakonom za određene tražbine nije propisano prvenstveno pravo
namirenja.
(2) Ovrhovoditelji istoga reda koji se iz prodajne cijene ne mogu potpuno namiriti
namiruju se razmjerno iznosima svojih tražbina.
(3) Troškovi ovršnoga postupka, troškovi određeni ovršnom ispravom i kamate imaju
isti red namirenja kao i glavna tražbina.
(4) Pri donošenju rješenja o namirenju sud će uzeti u obzir samo one tražbine za koje je
rješenje o ovrsi postalo pravomoćno do dana prodaje popisanih stvari.
7. Primjena odredaba o ovrsi na nekretnini
Članak 168.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 61/127Odredbe ovoga Zakona o ovrsi na nekretninama primjenjuju se na odgovarajući način i
u postupku ovrhe na pokretninama, ako odredbama ove glave nije drukčije određeno.
Glava dvanaesta
OČEVIDNIK NEKRETNINA I POKRETNINA KOJE SE PRODAJU U
OVRŠNOM POSTUPKU
Vođenje očevidnika
Članak 169.
(1) Hrvatska gospodarska komora vodi očevidnik nekretnina i pokretnina koje se
prodaju u ovršnom postupku. Očevidnik se vodi o svim nekretninama koje se prodaju u
ovršnom postupku, a o pokretninama ako je njihova procijenjena vrijednost veća od
50.000,00 kuna.
(2) Očevidnik o nekretninama iz stavka 1. ovoga članka sadrži podatke o strankama,
katastarskoj čestici, katastarskoj općini, površini i adresi nekretnine, što u naravi
predstavlja, koje su veličine pojedini njezini dijelovi, procijenjenoj vrijednosti, drugim
uvjetima prodaje i ročištu za dražbu.
(3) Očevidnik o pokretninama iz stavka 1. ovoga članka sadrži podatke o strankama,
podatke kojima se ona može identificirati ako se radi o pojedinačno određenoj stvari,
odnosno o njezinoj vrsti, količini i kvaliteti ako se radi o stvarima određenima po rodu i
količini prema podacima iz zapisnika o pljenidbi, o procijenjenoj vrijednosti pokretne
stvari, drugim uvjetima prodaje i ročištu za dražbu.
(4) U očevidniku će se naznačiti i gdje se, kada i kako stvar može razgledati.
(5) Očevidnik je javan. Dostupnost podataka upisanih u očevidnik osigurat će se preko
interneta.
(6) Pravilnik o sadržaju, načinu vođenja očevidnika iz stavaka 2. i 3. ovoga članka,
način i rokove dostave podataka, obrasce za dostavu podataka te način zaštite identiteta
stranke propisat će ministar nadležan za poslove pravosuđa.
Dostava i upis podataka
Članak 170.
(1) Sud koji vodi ovršni postupak dužan je Hrvatskoj gospodarskoj komori bez odgode
dostaviti podatke iz članka 169. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona. Sud koji vodi ovrhu
dužan je obavijestiti Hrvatsku gospodarsku komoru o tome je li predmet ovrhe prodan,
odnosno dostaviti joj podatke o vremenu održavanja nove dražbe i novim uvjetima
prodaje. Ako se prodaja obavlja preko javnog komisionara, javni je komisionar dužan
Hrvatskoj gospodarskoj komori bez odgode dostaviti podatke o rješenju o ovrsi na
pokretninama, strankama, naknadno procijenjenoj vrijednosti pokretnine, uvjetima
prodaje, vremenu dražbe i načinu razgledanja pokretnina. Javni je komisionar dužan
obavijestiti Hrvatsku gospodarsku komoru i o tome je li predmet ovrhe prodan, odnosno
dostaviti joj podatke o vremenu održavanja nove dražbe i novim uvjetima prodaje.
(2) Hrvatska gospodarska komora dužna je bez odgode u očevidnik upisati propisane
podatke o nekretninama i pokretninama koje se prodaju u ovršnom postupku.
Glava trinaesta
OVRHA NA NOVČANOJ TRAŽBINI OVRŠENIKA
1. Opće odredbe12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 62/127Mjesna nadležnost
Članak 171.
(1) Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na novčanoj tražbini i za provedbu te ovrhe
mjesno je nadležan sud na čijem se području nalazi prebivalište ovršenika, a ako
ovršenik nema prebivalište u Republici Hrvatskoj, nadležan je sud na čijem se području
nalazi ovršenikovo boravište.
(2) Ako ovršenik nema u Republici Hrvatskoj ni boravište, mjesno je nadležan sud na
čijem se području nalazi prebivalište ovršenikova dužnika, a ako ovaj nema prebivalište
u Republici Hrvatskoj, nadležan je sud na čijem se području nalazi boravište
ovršenikova dužnika.
(3) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka koje se odnose na prebivalište fizičke osobe na
odgovarajući se način primjenjuju i na sjedište pravne osobe.
(4) Kad je ovršenik Republika Hrvatska ili koja druga pravna osoba s javnim ovlastima
koja djeluje na cijelom državnom području, za ovrhu iz stavka 1. ovoga članka nadležan
je sud na čijem području ovrhovoditelj ima prebivalište ili sjedište u Republici
Hrvatskoj. Ako ovrhovoditelj nema prebivalište ili sjedište u Republici Hrvatskoj, za
ovrhu protiv Republike Hrvatske nadležan je sud u Zagrebu, a za ovrhu protiv drugih
pravnih osoba s javnim ovlastima sud na čijem je području njihovo sjedište.
Izuzimanje od ovrhe
Članak 172.
Izuzeti su od ovrhe:
1. primanja po osnovi zakonskoga uzdržavanja, naknade štete nastale zbog narušenja
zdravlja ili smanjenja, odnosno gubitka radne sposobnosti i naknade štete za izgubljeno
uzdržavanje zbog smrti davatelja uzdržavanja,
2. primanja po osnovi naknade zbog tjelesnoga oštećenja prema propisima o
invalidskom osiguranju,
3. primanja po osnovi socijalne skrbi,
4. primanja po osnovi privremene nezaposlenosti,
5. primanja po osnovi doplatka za djecu, osim ako posebnim propisom nije drukčije
određeno,
6. primanja po osnovi stipendije i pomoći učenicima i studentima,
7. naknada za rad osuđenika, osim za tražbine po osnovi zakonskoga uzdržavanja te za
tražbine naknade štete prouzročene kaznenim djelom osuđenika,
8. primanja po osnovi odličja i priznanja,
9. rodiljne i roditeljske novčane potpore, osim ako posebnim propisom nije drugačije
određeno.
10. ostala primanja izuzeta od ovrhe po posebnim propisima.
Ograničenje ovrhe
Članak 173.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 63/127(1) Ako se ovrha provodi na plaći ovršenika, od ovrhe je izuzet iznos u visini dvije
trećine prosječne netoplaće u Republici Hrvatskoj, a ako se ovrha provodi radi naplate
tražbine po osnovi zakonskog uzdržavanja, naknade štete nastale zbog narušenja
zdravlja ili smanjenja, odnosno gubitka radne sposobnosti i naknade štete za izgubljeno
uzdržavanje zbog smrti davatelja uzdržavanja, iznos u visini od jedne polovine
prosječne netoplaće u Republici Hrvatskoj, osim u slučaju ovrhe radi prisilne naplate
novčanih iznosa za uzdržavanje djeteta u kojem slučaju je od ovrhe izuzet iznos koji
odgovara iznosu od jedne četvrtine prosječne mjesečne isplaćene netoplaće po
zaposlenom u pravnim osobama Republike Hrvatske za proteklu godinu.
(2) Ako ovršenik prima plaću koja je manja od prosječne netoplaće u Republici
Hrvatskoj, od ovrhe je izuzet iznos u visini dvije trećine plaće ovršenika, a ako se ovrha
provodi radi naplate tražbine po osnovi zakonskog uzdržavanja, naknade štete nastale
zbog narušenja zdravlja ili smanjenja, odnosno gubitka radne sposobnosti i naknade
štete za izgubljeno uzdržavanje zbog smrti davatelja uzdržavanja, iznos u visini jedne
polovine netoplaće ovršenika.
(3) Prosječna netoplaća u smislu stavka 1. ovoga članka jest prosječan iznos mjesečne
netoplaće isplaćene po jednom zaposlenom u pravnim osobama u Republici Hrvatskoj,
za razdoblje siječanj – kolovoz tekuće godine, koju je dužan utvrditi Državni zavod za
statistiku i objaviti je u »Narodnim novinama«, najkasnije do 31. prosinca te godine.
Tako utvrđeni iznos primjenjivat će se u idućoj godini.
(4) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i na ovrhu na naknadi umjesto
plaće, naknadi za skraćeno radno vrijeme, naknadi zbog umanjenja plaće, mirovini,
plaći vojnih osoba te na primanja osoba u pričuvnom sastavu za vrijeme vojne službe i
na drugom stalnom novčanom primanju civilnih i vojnih osoba, osim na ovrhu na
primanjima iz stavaka 5. i 6. ovoga članka.
(5) Ovrha na primanju invalida po osnovi novčane naknade za tjelesno oštećenje i
doplatak za tuđu pomoć i njegu može se provesti samo radi naplate tražbine po osnovi
zakonskoga uzdržavanja, naknade štete nastale zbog narušenja zdravlja ili smanjenja,
odnosno gubitka radne sposobnosti i naknade štete za izgubljeno uzdržavanje zbog
smrti davatelja uzdržavanja, i to do iznosa od jedne polovice toga primanja.
(6) Ovrha na primanju po osnovi ugovora o doživotnom uzdržavanju i doživotnoj renti
te na primanju po osnovi ugovora o osiguranju života može se provesti samo na dijelu
koji prelazi iznos osnovice na temelju koje se utvrđuje iznos pomoći za uzdržavanje.
Ovršne radnje
Članak 174.
(1) Ovrha na novčanoj tražbini provodi se pljenidbom i prijenosom, ako ovim Zakonom
za pojedine slučajeve nije drukčije određeno.
(2) Ovršnim prijedlogom može se zahtijevati da se odredi samo pljenidba novčane
tražbine, ali u tom je slučaju ovrhovoditelj dužan u roku od tri mjeseca od dana kad mu
je dostavljeno rješenje o pljenidbi, odnosno od dana kad mu je dostavljena obavijest o
očitovanju ovršenikova dužnika ili o tome da se on nije očitovao u određenom roku,
podnijeti prijedlog za prijenos tražbine.
(3) Ako ovrhovoditelj u tom roku ne podnese takav prijedlog, ovrha će se obustaviti.
Opseg ovrhe
Članak 175.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 64/127(1) Pljenidba i prijenos novčane tražbine mogu se odrediti i provesti samo u iznosu koji
je potreban za namirenje tražbine ovrhovoditelja, osim ako je u pitanju nedjeljiva
tražbina.
(2) Ako više ovrhovoditelja traži ovrhu na istoj tražbini koja je djeljiva, pljenidba i
prijenos određuju se u odgovarajućim iznosima, napose u korist svakoga ovrhovoditelja.
2. Pljenidba tražbine
Učinak pljenidbe
Članak 176.
(1) Pljenidba se provodi dostavom ovršenikovu dužniku rješenja o ovrsi kojim se
ovršenikovu dužniku zabranjuje da ovršeniku ispuni novčanu tražbinu, a ovršeniku se
zabranjuje da tu tražbinu naplati ili da inače raspolaže njome i zalogom koji je dan za
njezino osiguranje.
(2) Pljenidba je provedena danom dostave rješenja o ovrsi ovršenikovu dužniku.
(3) Ovrhovoditelj pljenidbom stječe založno pravo na ovršenikovoj tražbini.
(4) Ovršenikov dužnik nema pravo žalbe protiv rješenja o pljenidbi.
Pljenidba tražbine zasnovane na vrijednosnom papiru
Članak 177.
(1) Pljenidbu novčane tražbine zasnovane na vrijednosnom papiru koji se prenosi
indosamentom ili za čije je ostvarenje inače potreban taj papir provodi sudski ovršitelj
oduzimanjem papira od ovršenika i njegovom predajom sudu, odnosno javnom
bilježniku. Pljenidba je obavljena oduzimanjem papira od ovršenika.
(2) Pravne radnje potrebne za očuvanje ili ostvarenje prava iz papira iz stavka 1. ovoga
članka obavlja u ovršenikovo ime sudski ovršitelj na temelju zaključka suda.
(3) Pljenidba novčane tražbine zasnovane na dionici za koju nije izdana isprava o
dionici, kao i na dionici koja glasi na ime za koju je izdana ta isprava obavlja se
dostavom rješenja o pljenidbi dioničkom društvu. U tom slučaju odgovarajuće se
primjenjuju odredbe članka 176. ovoga Zakona.
Zabrana tražbine po štednom ulogu
Članak 178.
(1) Pljenidba tražbine po štednom ulogu kod pravne osobe koja nije banka provodi se
dostavom rješenja o ovrsi toj pravnoj osobi.
(2) Ako ovrhovoditelj ne raspolaže potrebnim podacima o štednom ulogu ovršenika,
može sudu predložiti donošenje rješenja kojim će privremeno zaplijeniti sve štedne
uloge ovršenika kod određene pravne osobe (prijedlog za privremenu pljenidbu).
(3) Rješenjem o privremenoj pljenidbi sud će od pravne osobe zatražiti i podatke o
štednim ulozima ovršenika.
(4) Pravna osoba je dužna bez odgode dati sudu tražene podatke i ne smije obavijestiti
ovršenika da su ti podaci traženi.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 65/127(5) Nakon što dobije tražene podatke, sud će o njima obavijestiti ovrhovoditelja, koji je
dužan u roku od osam dana predložiti ovrhu na određenom štednom ulogu ili na
određenim štednim ulozima. U povodu takva prijedloga sud će donijeti rješenje o
pljenidbi određenoga štednoga uloga ili određenih štednih uloga i staviti izvan snage
rješenje o privremenoj pljenidbi štednih uloga. Ako ovrhovoditelj u roku od osam dana
ne predloži ovrhu na određenom štednom ulogu ili na određenim štednim ulozima,
ovrha će se obustaviti.
(6) Prijedlog za privremenu pljenidbu iz stavka 2. ovoga članka i prijedlog iz stavka 5.
ovoga članka smatraju se, u smislu odredaba propisa o sudskim pristojbama, jednim
prijedlogom.
(7) Smatrat će se da je pljenidba na određenom štednom ulogu provedena danom
dostave rješenja o privremenoj pljenidbi pravnoj osobi kod koje se vodi štedni ulog.
(8) Pravna osoba koja vodi štedni ulog ima pravo na naknadu troškova za obavljanje
radnji u skladu s odredbama ovoga članka. Zahtjev za naknadu troškova može se
podnijeti u roku od petnaest dana od poduzimanja radnje. Ti troškovi ulaze u troškove
ovršnoga postupka.
Založno pravo na kamatama
Članak 179.
Založno pravo stečeno na tražbini po kojoj teku kamate odnosi se i na kamate koje
dospijevaju nakon pljenidbe.
Prednosni red
Članak 180.
(1) Prednosni red založnih prava više ovrhovoditelja određuje se prema danu primitka
ovršnoga prijedloga.
(2) Ako je ovršni prijedlog upućen kao preporučena pošiljka putem davatelja poštanskih
usluga, dan predaje davatelju poštanskih usluga smatra se danom primitka u sudu.
(3) Ako su ovršni prijedlozi više ovrhovoditelja primljeni u sudu istoga dana, založna
prava imaju isti prednosni red.
(4) Tražbine s istim redom prvenstva namiruju se srazmjerno, ako se ne mogu namiriti u
cijelosti.
(5) Ako zbog provedbe ovrhe na novčanoj tražbini prestaju založna i druga prava koja
su stečena prije pokretanja postupka, prednosni red u namirenju tih prava određuje se
prema propisima koji uređuju stjecanje reda prvenstva tih prava izvan ovršnoga
postupka.
Izjašnjenje ovršenikova dužnika
Članak 181.
(1) Sud će, na prijedlog ovrhovoditelja, zatražiti od ovršenikova dužnika da se u roku
koji odredi sud očituje o tome priznaje li i u kojem iznosu zaplijenjenu tražbinu i je li
voljan namiriti je, te je li njegova obveza da namiri tu tražbinu uvjetovana ispunjenjem
neke druge obveze.
(2) Prijedlog za očitovanje ovršenikova dužnika ovrhovoditelj može spojiti s ovršnim
prijedlogom ili ga dati posebnim podneskom nakon toga prijedloga, a najkasnije do12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 66/127prijenosa tražbine.
(3) Očitovanje ovršenikova dužnika dostavit će se ovrhovoditelju bez odgode.
Odgovornost ovršenikova dužnika
Članak 182.
(1) Ovršenikov dužnik odgovara ovrhovoditelju za štetu koju mu je nanio time što se
nije očitovao, ili što se neistinito ili nepotpuno očitovao.
(2) Sud će upozoriti ovršenikova dužnika na tu njegovu odgovornost.
Pljenidba tražbine osigurane založnim pravom upisanim u javnoj knjizi
Članak 183.
(1) Pljenidba tražbine osigurane založnim pravom upisanim u zemljišnoj knjizi ili
drugoj javnoj knjizi u koju se upisuju prava na nekretninama provodi se upisom
pljenidbe u tu knjigu.
(2) Upis se obavlja po službenoj dužnosti, uz naznaku da je pljenidba na temelju koje je
na tražbini stečeno založno pravo određena radi namirenja tražbine ovrhovoditelja.
(3) Ako ima više ovrhovoditelja, prednosni red njihovih tražbina određuje se prema
vremenu upisa.
3. Prijenos tražbine
a) Opće odredbe
Vrste prijenosa
Članak 184.
(1) Zaplijenjena tražbina prenosi se na ovrhovoditelja u skladu s njegovim prijedlogom,
radi naplate ili umjesto isplate.
(2) Ovrhovoditelj je dužan već u ovršnom prijedlogu zatražiti da se tražbina na njega
prenese radi naplate ili umjesto isplate, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno. O
vrsti prijenosa sud odlučuje rješenjem o ovrsi.
(3) U rješenju o ovrsi ili u posebnom rješenju o prijenosu pozvat će se ovršenikov
dužnik da dužni iznos položi kod suda uplatom na određeni račun i da o tome obavijesti
sud.
Posebni uvjeti za prijenos nedjeljive tražbine
Članak 185.
(1) Tražbina koja se zasniva na vrijednosnom papiru koji se prenosi indosamentom ili
za čije je ostvarenje potrebno podnošenje toga papira, ili koje se iz drugih razloga ne
može dijeliti u pogledu prijenosa ili ostvarenja, može se prenijeti samo u svojem punom
iznosu.
(2) Ako je više ovrhovoditelja podnijelo prijedlog za prijenos u razne dane, sud će
prenijeti tražbinu na ovrhovoditelja koji je prvi podnio prijedlog, a ako je više12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 67/127ovrhovoditelja podnijelo prijedlog istoga dana, tražbina će se prenijeti na ovrhovoditelja
čija je tražbina najveća.
Provedba prijenosa
Članak 186.
(1) Prijenos tražbine je proveden dostavom ovršenikovu dužniku rješenja kojim je
prijenos određen.
(2) Prijenos tražbine zasnovane na vrijednosnom papiru koji se prenosi indosamentom
ili kojega je radi ostvarenja inače potrebno podnijeti, proveden je kada sud na taj papir
stavi izjavu o prijenosu i papir s tom izjavom preda ovrhovoditelju.
Obveze ovršenika i ovrhovoditelja
Članak 187.
(1) Ovršenik je dužan u roku što ga odredi sud na zahtjev ovrhovoditelja na koga je
tražbina prenesena dati objašnjenja koja su ovrhovoditelju potrebna radi ostvarivanja te
tražbine i predati mu isprave koje se na tu tražbinu odnose.
(2) Ovrhovoditelj na koga je prenesen dio tražbine dužan je, ako to ovršenik zatraži, u
roku što ga odredi sud, dati osiguranje da će nakon ostvarenja te tražbine vratiti isprave
koje se odnose na tražbinu.
(3) Sud će na prijedlog ovrhovoditelja provesti ovrhu protiv ovršenika radi predaje
isprava ako ih on sam ne preda.
(4) Predaju isprava koje se nalaze kod treće osobe ovrhovoditelj može zahtijevati
tužbom, ako bi to pravo imao ovršenik.
(5) Na ispravi koja se daje ovrhovoditelju sud će zabilježiti da je proveden prijenos
tražbine za koju je određena ovrha.
Polaganje novca kod suda, odnosno javnoga bilježnika
Članak 188.
(1) Ovršenikov dužnik kojemu je dostavljeno rješenje o ovrsi ili posebno rješenje o
prijenosu ispunjava svoju obvezu polaganjem novca kod suda koji provodi ovrhu,
odnosno javnoga bilježnika.
(2) Ako je radi naplate prenesene novčane tražbine ovrhovoditelj morao pokrenuti
sudski ili drugi postupak, sud ili tijelo koje vodi postupak, u odluci kojom prihvaća
zahtjev ovrhovoditelja naložit će ovršenikovu dužniku da dužni iznos položi kod suda
koji provodi ovrhu.
(3) Na temelju odluke kojom je ovršenikovu dužniku naloženo da dužni iznos položi
kod suda koji provodi ovrhu, odnosno javnoga bilježnika, na prijedlog ovrhovoditelja
na koga je tražbina prenesena provest će se ovrha protiv ovršenikova dužnika i novac
naplaćen tom ovrhom, nakon podmirenja troškova postupka, doznačiti po službenoj
dužnosti sudu koji provodi ovrhu. O obavljenoj doznaci obavijestit će se sud.
b) Prijenos radi naplate
Ovlaštenja ovrhovoditelja12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 68/127Članak 189.
(1) Prijenosom tražbine radi naplate ovlašćuje se ovrhovoditelj da traži od ovršenikova
dužnika isplatu iznosa naznačenoga u rješenju o ovrsi ili u posebnom rješenju o
prijenosu, ako je taj iznos dospio, da obavlja sve radnje koje su potrebne radi očuvanja i
ostvarenja prenesene tražbine i da se koristi pravima u svezi sa zalogom koji je dan za
osiguranje te tražbine.
(2) Prijenosom tražbine radi naplate ovrhovoditelj nije ovlašten na teret ovršenika
zaključiti nagodbu, ovršenikovu dužniku oprostiti dug ili prenesenim tražbinama inače
raspolagati, te ni s ovršenikovim dužnikom sklopiti ugovor da odluku o tražbini, ako je
ona sporna, donese izbrani sud.
(3) Ovrhovoditelju na koga je prenesena tražbina radi naplate ovršenikov dužnik može
istaknuti samo prigovore koje bi mogao istaknuti ovršeniku.
(4) Ustupanje prenesene tražbine koju je obavio ovršenik nakon prijenosa bez učinka je
na prava koja je ovrhovoditelj stekao prijenosom.
Prijenos radi naplate tražbine upisane u javnoj knjizi
Članak 190.
Prijenos radi naplate tražbine upisane u zemljišnoj knjizi ili drugoj javnoj knjizi u koju
se upisuju prava na nekretninama upisat će se po službenoj dužnosti.
Uvjetovanost obveze ovršenikova dužnika predajom stvari
Članak 191.
(1) Ako obveza ovršenikova dužnika da isplati tražbinu ovisi o obvezi ovršenika da mu
preda određenu stvar koja se nalazi u posjedu ovršenika, a ta je obveza utvrđena
pravomoćnom presudom, sud će, na prijedlog ovrhovoditelja na koga je tražbina
prenesena radi naplate, naložiti ovršeniku predaju stvari sudu radi predaje ovršenikovu
dužniku.
(2) Na prijedlog ovrhovoditelja, sud će prema ovršeniku koji nije predao stvar u
određenom roku provesti ovrhu radi predaje stvari.
Obavješćivanje ovršenika o tužbi za naplatu prenesene tražbine
Članak 192.
Ovrhovoditelj koji je podnio tužbu radi naplate prenesene tražbine dužan je bez odgode
obavijestiti ovršenika o pokrenutoj parnici. U protivnom odgovara ovršeniku za štetu
koju on pretrpi zbog toga propusta.
Zakašnjenje u naplati prenesene tražbine
Članak 193.
(1) Ovrhovoditelj koji se ne brine za naplatu prenesene tražbine odgovara za štetu koja
je time nanesena drugom vjerovniku koji ima založno ili koje drugo pravo koje se
namiruje iz tražbine.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka sud može, na prijedlog drugoga vjerovnika,
ukinuti rješenje o prijenosu tražbine na neurednoga ovrhovoditelja i tražbinu prenijeti
na drugoga vjerovnika.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 69/127Namirenje ovrhovoditelja
Članak 194.
(1) Ovrhovoditelj na koga je tražbina prenesena radi naplate namiruje se iz sredstava
položenih kod suda, odnosno javnoga bilježnika.
(2) Namirenje ovrhovoditelja i drugih osoba čija prava prestaju provedbom ovrhe
provodi se uz odgovarajuću primjenu odredaba članaka 166. i 167. ovoga Zakona.
c) Prijenos umjesto isplate
Članak 195.
(1) Zaplijenjena tražbina prelazi prijenosom umjesto isplate na ovrhovoditelja do
prenesenoga iznosa, s učinkom ustupanja tražbine uz naknadu.
(2) Ako je prenesena tražbina osigurana založnim pravom upisanim u zemljišnoj knjizi
ili drugoj javnoj knjizi u koju se upisuju prava na nekretninama, sud će, po službenoj
dužnosti, prenijeti ovršenikova prava na ovrhovoditelja, a brisati založno pravo upisano
u korist ovršenika.
(3) Ovrhovoditelj na kojega je tražbina prenesena umjesto isplate dužan je tražbinu
naplatiti po pravilima koja važe za tražbine prenesene radi naplate, s time da se novac
dobiven ostvarenjem tražbine isplaćuje izravno ovrhovoditelju, osim u slučaju iz stavka
4. ovoga članka.
(4) Ovrhovoditelj na kojega je tražbina prenesena umjesto isplate smatra se namirenim i
samim prijenosom, u visini te tražbine, ako u ovršnom postupku nije sudjelovalo više
ovrhovoditelja ili drugih vjerovnika koji se namiruju iz prenesene tražbine. Ako u
ovršnom postupku sudjeluju takve osobe, ovrhovoditelj na koga je tražbina prenesena
umjesto isplate smatrat će se ovrhovoditeljem na koga je tražbina prenesena radi
naplate.
(5) Okolnost da je na ovrhovoditelja tražbina prenesena umjesto isplate ne utječe na
odgovornost ovršenika za istinitost i naplativost prenesene tražbine.
4. Posebne odredbe o ovrsi na plaći i drugim stalnim novčanim primanjima
Primjena odredaba ove glave
Članak 196.
U ovrsi na plaći i drugim stalnim novčanim primanjima primjenjuju se odredbe
odjeljaka 1. do 3. ove glave, ako odredbama ovoga odjeljka nije drukčije određeno.
Rješenje o ovrsi
Članak 197.
(1) Rješenjem o ovrsi na plaći određuje se pljenidba određenoga dijela plaće i nalaže se
poslodavcu koji ovršeniku isplaćuje plaću da novčani iznos za koji je određena ovrha
isplati odnosno isplaćuje ovrhovoditelju nakon pravomoćnosti toga rješenja.
(2) Rješenje o ovrsi odnosi se i na povećanje plaće do kojega dođe nakon dostave
rješenja o ovrsi.
Ovrha kada pravo na uzdržavanje ima više osoba12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 70/127Članak 198.
(1) Ako pravo na zakonsko uzdržavanje, odnosno pravo na rentu za izgubljeno
uzdržavanje zbog smrti davatelja uzdržavanja prema istom ovršeniku ima više osoba, a
ukupni iznos njihovih tražbina prelazi dio plaće koji može biti predmet ovrhe, ovrha se
određuje i provodi u korist svakoga od takvih ovrhovoditelja razmjerno visini njihovih
tražbina.
(2) Ako nakon započete provedbe ovrhe na plaći, odnosno drugom stalnom novčanom
primanju bude podnesen novi prijedlog za ovrhu na tražbini iz stavka 1. ovoga članka,
sud će prije doneseno rješenje o ovrsi izmijeniti po službenoj dužnosti u smislu stavka
1. ovoga članka i odrediti iznos koji će se ubuduće isplaćivati pojedinim
ovrhovoditeljima.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka, rješenje o ovrsi dostavlja se i ranijem
ovrhovoditelju koji protiv rješenja ima pravo žalbe.
Mjesto isplate
Članak 199.
(1) Tražbine za koje nije propisano bezgotovinsko plaćanje ovrhovoditelj naplaćuje
neposredno na blagajni na kojoj se ovršeniku isplaćuje plaća.
(2) Ovrhovoditelj ima pravo zahtijevati da mu se obustavljeni iznos isplaćuje putem
davatelja poštanskih usluga, na adresu koju naznači ili na određeni račun kod banke, uz
odbitak troškova za obavljenu poštansku uslugu.
Prestanak rada
Članak 200.
(1) Kad ovršeniku prestane rad, rješenje o ovrsi djeluje i prema drugom poslodavcu s
kojim ovršenik sklopi ugovor o radu ili službi, i to od dana kad je tomu poslodavcu
dostavljeno rješenje o ovrsi.
(2) Prijašnji poslodavac ovršenika dužan je bez odgode preporučenom pošiljkom s
povratnicom dostaviti rješenje o ovrsi novom poslodavcu i o tome obavijestiti sud.
(3) Prijašnji poslodavac obavijestit će sud o prestanku ugovora o radu bez odgode ako
mu nije poznat novi poslodavac, o čemu će sud obavijestiti ovrhovoditelja, određujući
mu rok radi pribave podataka o novom poslodavcu.
(4) Ako ovrhovoditelj ne obavijesti sud u roku koji mu je određen o novom poslodavcu,
sud će obustaviti ovrhu.
Odgovornost poslodavca za propuštenu obustavu i isplatu dospjelih obroka
Članak 201.
(1) Ovrhovoditelj može predložiti da sud u ovršnom postupku rješenjem naloži
poslodavcu da mu isplati sve obroke što ih je propustio obustaviti i isplatiti prema
rješenju o ovrsi.
(2) Prijedlog iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj može podnijeti do završetka
ovršnoga postupka.
(3) Na temelju pravomoćnog rješenja iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj može
tražiti ovrhu protiv poslodavca u istom ovršnom postupku.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 71/127(4) Poslodavac koji nije postupio prema rješenju o ovrsi ili je propustio postupiti po
članku 200. stavcima 2. i 3. ovoga Zakona, odgovara za štetu koju je ovrhovoditelj zbog
toga pretrpio.
Zapljena po pristanku dužnika
Članak 202.
(1) Dužnik može privatnom ispravom potvrđenom kod javnog bilježnika dati suglasnost
da se radi naplate tražbine vjerovnika zaplijeni njegova plaća, odnosno drugo stalno
novčano primanje, osim u dijelu u kojem je to primanje izuzeto od ovrhe. Suglasnost
kojom se dopušta pljenidba plaće, odnosno drugog stalnog novčanog primanja za iznos
koji je izuzet od ovrhe, ne proizvodi pravne učinke.
(2) Isprava iz stavka 1. ovoga članka izdaje se u jednom primjerku, ima značenje
pravnog posla iz članka 77. stavka 1. ovoga Zakona, te pravni učinak pravomoćnog
rješenja o ovrsi.
(3) Ispravu iz stavka 1. ovoga članka s učincima dostave rješenja o ovrsi poslodavcu
dostavlja vjerovnik, putem davatelja poštanskih usluga preporučenom poštanskom
pošiljkom s povratnicom ili preko javnoga bilježnika.
(4) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, zapljena na temelju suglasnosti dužnika
nema utjecaja na provedbu ovrhe na plaći radi namirenja tražbine po osnovi zakonskoga
uzdržavanja, naknade štete nastale po osnovi narušenja zdravlja ili smanjenja, odnosno
gubitka radne sposobnosti i naknade štete po osnovi izgubljenoga uzdržavanja zbog
smrti davatelja uzdržavanja.
(5) Isprava iz stavka 1. ovoga članka ima svojstvo ovršne isprave na temelju koje se
može tražiti ovrha protiv dužnika i na drugim predmetima ovrhe.
(6) Odredbe stavaka 1. i 4. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju i na
jamca ako je dao suglasnost iz stavka 1. ovoga članka.
(7) Za dopuštenost izjave o suglasnosti iz stavka 1. ovoga članka mjerodavni su
činjenično stanje i podaci iz članka 173. stavka 3. ovoga Zakona u vrijeme potvrde te
izjave kod javnog bilježnika.
Primjena odredaba ovoga odjeljka
Članak 203.
Odredbe ovoga odjeljka na odgovarajući se način primjenjuju i na ovrhu na drugim
stalnim novčanim primanjima ovršenika.
5. Posebne odredbe o ovrsi na novčanoj tražbini po računu
Članak 204.
(1) Rješenjem o ovrsi na novčanoj tražbini po računu nalaže se Agenciji da banci izda
nalog da iznos za koji je ovrha određena prenese sa svih ovršenikovih računa koji se
vode pod njegovim osobnim identifikacijskim brojem na račun koji je određen u
rješenju o ovrsi. To rješenje ima učinak rješenja o ovrsi kojim su određeni zapljena
novčane tražbine i prijenos radi naplate.
(2) Rješenje o ovrsi istodobno će se dostaviti Agenciji, ovrhovoditelju i ovršeniku.
Zapljena računa ovršenika12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 72/127Članak 205.
(1) Agencija će nakon što primi rješenje o ovrsi iz članka 204. stavka 1. ovoga Zakona
naložiti bankama koje vode ovršenikove račune da zaplijene iznos novčanih sredstava s
računa ovršenika koje vode do visine tražbine radi naplate koje je ovrha određena tim
rješenjem.
(2) Dostavom banci naloga iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj do iznosa
zaplijenjene tražbine stječe založno pravo na ovršenikovoj tražbini prema banci za
isplatu novčanih sredstava na računu.
(3) Ako po dostavi naloga Agencije iz stavka 1. ovoga članaka na računima ovršenika
nema novčanih sredstava u visini potrebnoj za naplatu tražbine u cijelosti banka će
prema nalogu Agencije zabraniti raspolaganje novčanim sredstvima po računima i
oročenim novčanim sredstvima ovršenika do visine određene u nalogu Agencije, sve do
novoga naloga Agencije.
Provedba ovrhe
Članak 206.
(1) Banka će prijenos zaplijenjenih novčanih sredstava obaviti kad za to dobije nalog
Agencije.
(2) Ako se ovrha provodi na temelju pravomoćnog rješenja o ovrsi, Agencija će naložiti
banci da novčani iznos za koji je određena ovrha prenese na račun naznačen u rješenju o
ovrsi.
(3) Ovršenik može, nakon što primi rješenje o ovrsi, predložiti odgodu ovrhe iz razloga
navedenih u članku 65. ovoga Zakona. O prijedlogu za odgodu ovrhe podnesenom u
roku za žalbu protiv rješenja o ovrsi sud će odlučiti u roku od 8 dana i, ako prihvati taj
prijedlog, rješenje o odgodi odmah dostaviti Agenciji u pisanom otpravku, a u slučaju
potrebe priopćiti i telefaksom, elektroničkom poštom ili na drugi pogodan način.
(4) Ako Agencija u roku od trideset dana od dana kad joj je dostavljeno nepravomoćno
rješenje o ovrsi ne primi rješenje o odgodi ovrhe ili rješenje o ukidanju rješenja o ovrsi
ili o obustavi ovrhe, naložit će prijenos zaplijenjenog iznosa na račun naveden u
rješenju o ovrsi. Agencija će naložiti prijenos i prije proteka roka od trideset dana ako
ovršenik u Agenciji da pisanu suglasnost kojim izričito dozvoljava prijenos
zaplijenjenih sredstava prije proteka toga roka.
(5) Ako je rješenjem o ovrsi naloženo plaćanje određenih iznosa u određenim
razmacima, Agencija će banci izdavati naloge za prijenos u skladu s nalogom iz rješenja
o ovrsi. Redoslijed naplate svih budućih obroka računa se prema vremenu kad je
Agencija primila rješenje o ovrsi, osim ako Agencija naknadnim nalogom za isplatu
pojedinih tražbina sukladno odredbama posebnog zakona ne odredi drukčije.
(6) Mogući sporovi između stranaka, odnosno stranaka i Agencije, odnosno banke o
tome je li Agencija, odnosno banka postupila prema rješenju o ovrsi, a osobito o tome je
li ovrhovoditelj u cijelosti namiren rješavat će se u parničnom postupku.
Ovrha prema solidarnim ovršenicima
Članak 207.
(1) Ako na temelju ovršne isprave dva ili više ovršenika solidarno odgovaraju, sud koji
je nadležan za bilo kojeg od solidarnih ovršenika donijet će protiv svih njih ili samo
nekih od njih, u skladu s ovrhovoditeljevim prijedlogom, jedno rješenje o ovrsi.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 73/127(2) Ako je ovrha određena protiv dvaju ili više solidarnih ovršenika naplata će se obaviti
sa svih računa solidarnih ovršenika kod banaka u isto vrijeme tako da se sa svakoga
naplati jednaka svota, s tim da zbroj tih svota ne smije prijeći iznos ovrhovoditeljeve
ovršne tražbine. Ako na računima solidarnih ovršenika nema dovoljno novca da se
naplata provede odjednom, naplaćivat će se bilo s kojeg od tih računa prema zakonu
kojim se uređuje provedba ovrhe na novčanim sredstvima tako da se ovrhovoditeljeva
tražbina što prije namiri.
Provedba naplate na temelju zadužnice
Članak 208.
Ako je naplata zatražena na temelju zadužnice koju je vjerovnik izravno dostavio
Agenciji, Agencija će postupiti kao u povodu pravomoćnog rješenja o ovrsi.
Izravna naplata novčane tražbine na temelju ovršne odluke i nagodbe domaćeg
suda, upravnog tijela, odnosno obračuna poslodavca
Članak 209.
(1) Ako ovrhovoditelj izravno zatraži od Agencije da na temelju ovršne odluke i
nagodbe domaćeg suda ili upravnog tijela koje glase na ispunjenje određene novčane
tražbine i koje imaju potvrdu o ovršnosti, odnosno obračuna poslodavca o neisplati
dospjelog iznosa plaće, naknade plaće ili otpremnine provede naplatu te tražbine
prijenosom novčanih sredstava s računa koje ovršenik ima kod banaka na
ovrhovoditeljev račun kojeg je odredio u zahtjevu za izravnu naplatu, Agencija će
postupiti kao u povodu nepravomoćnog rješenja o ovrsi koje je dostavio sud.
(2) Sadržaj i oblik zahtjeva za izravnu naplatu utvrdit će ministar nadležan za poslove
pravosuđa pravilnikom koji će donijeti u roku od trideset dana od dana stupanja na
snagu ovoga Zakona. Uz zahtjev ovrhovoditelj treba priložiti izvornik ili otpravak
ovršne odluke ili nagodbe domaćeg suda ili upravnog tijela, odnosno obračuna
poslodavca iz stavka 1. ovoga članka.
(3) U postupku izravne naplate tražbine na temelju ovršne odluke i nagodbe domaćeg
suda ili upravnog tijela na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članaka 205. i
206. ovoga Zakona.
(4) Agencija će primjerak zahtjeva s podacima o ovršnoj odluci i nagodbi domaćeg suda
ili upravnog tijela, odnosno obračunu poslodavca na temelju kojih je zatražena izravna
naplata poslati ovršeniku na adresu iz zahtjeva za izravnu naplatu.
(5) Banka kojoj je Agencija naložila da provede zapljenu računa ovršenika dužna je bez
odgode na način koji je uobičajen za obavještavanje imatelja računa o promjenama na
računu obavijestiti ovršenika da su mu određena sredstva na računu zaplijenjena te da
odgovarajuće podatke o tome može dobiti od Agencije (određene podružnice Agencije).
(6) Ako Agencija u roku od trideset dana od dana kad joj je dostavljena isprava iz
stavka 1. ovoga članka ne primi rješenje suda o odgodi izdavanja naloga bankama za
provedbu prijenosa zaplijenjenih sredstava ili rješenje suda kojim se takav prijenos
proglašava nedopuštenim na temelju ovršne isprave na temelju koje je ona zatražena,
izdat će nalog bankama da obave prijenos sredstava s računa ovršenika na račun koji je
određen u zahtjevu za izravnu naplatu.
Pravna sredstva ovršenika
Članak 210.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 74/127(1) Nakon što primi obavijest o tome da je protiv njega zatražena izravna naplata
tražbine na temelju ovršne odluke i nagodbe domaćeg suda ili upravnog tijela, odnosno
obračuna poslodavca, prema odredbi članka 209. stavka 4. ovog Zakona ili nakon što na
drugi način sazna za to da je zatražena takva naplata protiv njega, ovršenik može
predložiti sudu da donese rješenje kojim će naložiti Agenciji da odgodi izdavanje
naloga bankama za prijenos zaplijenjenih sredstava odnosno rješenje kojim će pljenidba
i prijenos proglasiti nedopuštenim.
(2) Na prijedlog za odgodu prijenosa iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o odgodi ovrhe, a na prijedlog za proglašenje
pljenidbe i prijenosa nedopuštenim iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način
primjenjuju odredbe ovoga Zakona o žalbi protiv rješenja o ovrsi (članci 50. i 53.).
(3) O prijedlogu za odgodu prijenosa iz stavka 1. ovoga članka sud je dužan odlučiti u
roku od osam dana i, ako prihvati taj prijedlog, rješenje kojim će odrediti odgodu
odmah dostaviti Agenciji. U slučaju potrebe to se rješenje može priopćiti Agenciji i
telefaksom, elektroničkom poštom ili na neki drugi pogodan način. Pisani otpravak
rješenja dostavit će se Agenciji unatoč takvu priopćenju.
(4) Ako prijenos sredstava s računa ovršenika bude obavljen prije nego što sud dostavi
rješenje kojim prihvaća prijedlog o odgodi ovrhe ili rješenje kojim proglašava pljenidbu
i prijenos nedopuštenim (članak 209.), ovršenik može u posebnoj parnici ostvarivati
svoje pravo na povrat tih sredstava, kao i pravo na naknadu štete.
Nedopuštenost sudske ovrhe
Članak 211.
Sud će odbaciti kao nedopušten prijedlog za ovrhu na novčanim sredstvima na računu
na temelju pravomoćnog i ovršnog rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave,
zadužnice te na temelju ovršne odluke i nagodbe domaćeg suda, upravnog tijela,
odnosno obračuna poslodavca na temelju kojih se može od Agencije zatražiti izravna
naplata, osim ako se na temelju tih isprava nije mogla provesti naplata preko Agencije,
o čemu će Agencija izdati potvrdu.
Posebne odredbe o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima koja su izuzeta od
ovrhe ili na kojima je ovrha ograničena
Članak 212.
(1) U slučaju iz članka 204. stavka 1. ovoga Zakona, ako se ovršeniku uplaćuju
primanja i naknade iz članka 172. ili iznosi koji su izuzeti od ovrhe iz članka 173. ovoga
Zakona, ovršenik je o tome dužan obavijestiti Agenciju.
(2) Po primitku obavijesti iz stavka 1. ovoga članka, Agencija je bez odgode dužna
uplatiteljima iz obavijesti dostaviti podatke iz te obavijesti i podatak o vrsti tražbine za
koju je ovrha određena, radi uskrate uplata iz stavka 1. ovoga članka. Uplatitelji su
dužni odmah uskratiti uplatu primanja i naknada iz članka 172. ili iznosa koji su izuzeti
od ovrhe iz članka 173. ovoga Zakona.
(3) Ako se primanja i naknade iz članka 172. ili iznosi koji su izuzeti od ovrhe iz članka
173. ovoga Zakona uplaćuju ovršeniku putem banke, banka je dužna po nalogu
Agencije ovršeniku otvoriti poseban račun. O otvaranju posebnog računa banka je bez
odgode dužna obavijestiti Agenciju, a Agencija uplatitelje iz stavka 2. ovoga članka koji
su dužni izvršiti uplatu na poseban račun. Banka ne naplaćuje naknadu za otvaranje,
vođenje i zatvaranje posebnog računa.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 75/127(4) Uplatitelj primanja i naknada iz članka 172. ovoga Zakona ili iznosa koji su izuzeti
od ovrhe iz članka 173. ovoga Zakona, odnosno banka, dužni su na zahtjev suda
dostaviti podatke o uplatama, odnosno podatke o uplatama i stanju na posebnom računu
iz stavka 3. ovoga članka.
(5) Osoba kojoj se preko računa uplaćuju primanja i naknade iz članaka 172. i 173.
ovoga Zakona može, ako su prema odredbama članaka 204., 205., 208. i 209. ovoga
Zakona zaplijenjena sredstva na njezinim računima preko kojih prima uplatu takvih
primanja i naknada, zatražiti od Agencije da naloži banci prijenos sredstava izuzetih od
ovrhe na poseban račun uz potvrdu uplatitelja o iznosu sredstava koja su izuzeta od
ovrhe prema članku 173. ovoga Zakona.
Odgovornost Agencije i banke
Članak 213.
Na odgovornost Agencije ili banke zbog nepostupanja po rješenju o ovrsi, zadužnici ili
zahtjevu za izravnu naplatu na odgovarajući način primjenjuju se odredbe članka 201.
ovoga Zakona.
6. Zadužnica i bjanko zadužnica
Zapljena računa na temelju zadužnice
Članak 214.
(1) Dužnik može privatnom ispravom potvrđenom kod javnog bilježnika dati suglasnost
da se radi naplate tražbine određenoga vjerovnika zaplijene svi računi koje ima kod
banaka te da se novac s tih računa, u skladu s njegovom izjavom sadržanom u toj
ispravi, isplaćuje vjerovniku. Takva isprava izdaje se u jednom primjerku i ima učinak
pravomoćnoga rješenja o ovrsi kojim se zapljenjuje tražbina po računu i prenosi na
ovrhovoditelja.
(2) Na ispravi iz stavka 1. ovoga članka ili u dodatnim ispravama uz tu ispravu,
istodobno kad i dužnik ili naknadno, obvezu prema vjerovniku mogu preuzeti i druge
osobe u svojstvu jamaca plataca, i to davanjem pisane izjave koja je po svojem sadržaju
i obliku ista s izjavom dužnika.
(3) Ispravu iz stavaka 1. i 2. ovoga članka Agenciji dostavlja vjerovnik s učincima
dostave pravomoćnoga sudskog rješenja o ovrsi izravno, putem davatelja poštanskih
usluga preporučenom poštanskom pošiljkom s povratnicom neposrednom dostavom ili
preko javnog bilježnika.
(4) Vjerovnik može svoja prava iz isprave iz stavka 1. ovoga članka prenositi ispravom
na kojoj je javno ovjerovljen njegov potpis na druge osobe, koje u tom slučaju stječu
prava koja je po toj ispravi imao vjerovnik.
(5) Na temelju isprava iz stavaka 1. i 2. ovoga članka vjerovnik može po svom izboru
zahtijevati na način propisan u stavku 3. ovoga članka od Agencije naplatu svoje
tražbine od dužnika ili jamaca plataca, ili i od dužnika i jamaca plataca.
(6) Vjerovnik može od Agencije zahtijevati da mu vrati ispravu iz stavka 1. ovoga
članka ako njegova tražbina nije u cijelosti namirena. U tom će slučaju Agencija
naznačiti na toj ispravi s kojega je računa naplaćen koji iznos troškova, kamata i
glavnice. Ako je vjerovnik u cijelosti namirio svoju tražbinu prema ispravi iz stavaka 1.
i 2. ovoga članka, Agencija će obavijestiti o tome dužnika ili jamca platca i na njegov
mu je zahtjev predati.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 76/127(7) Isprave iz stavaka 1. i 2. ovoga članka imaju svojstvo ovršnih isprava na temelju
kojih se može tražiti ovrha protiv dužnika ili jamaca plataca na drugim predmetima
ovrhe.
(8) Oblik i sadržaj isprave iz stavka 1. ovoga članka propisat će ministar nadležan za
poslove pravosuđa.
Zapljena računa na temelju bjanko zadužnice
Članak 215.
(1) Dužnik može privatnom ispravom potvrđenom kod javnog bilježnika dati suglasnost
da se radi naplate tražbine čiji će iznos biti naknadno upisan u ispravi zaplijene svi
njegovi računi kod banaka te da se novčana sredstva s tih računa, u skladu s njegovom
izjavom sadržanom u toj ispravi, izravno s računa isplate vjerovniku koji je određen u
ispravi ili koji će naknadno biti u nju upisan (bjanko zadužnica). Takva isprava izdaje se
u jednom primjerku i, nakon što u nju bude upisan iznos tražbine i podaci o vjerovniku,
ima učinak pravomoćnoga rješenja o ovrsi kojim se zapljenjuje tražbina po računu i
prenosi na ovrhovoditelja.
(2) Ispravu iz stavka 1. ovoga članka s naknadno upisanim iznosom tražbine i podacima
o vjerovniku Agenciji s učincima dostave pravomoćnoga sudskog rješenja o ovrsi,
dostavlja vjerovnik izravno, preporučenom poštanskom pošiljkom s povratnicom
neposrednom dostavom ili preko javnog bilježnika. Dostavom te isprave zapljenjuje se
tražbina po računu i prenosi se na vjerovnika.
(3) Odredbe članka 214. stavaka 2. te 4. do 8. ovoga Zakona primjenjuju se na
odgovarajući način i na bjanko zadužnicu.
(4) Oblik i sadržaj isprave iz stavka 1. ovoga članka, s naznakom najviših iznosa koji se
mogu upisati u pojedine vrste te isprave, propisat će ministar nadležan za poslove
pravosuđa.
(5) Isprava iz stavka 1. ovoga članka istinita je u pogledu svojeg sadržaja ako je
vjerovnik naknadno upisao iznos tražbine koji je manji ili jednak onome za koji mu je
dužnik dao suglasnost u trenutku kad je potvrđena kod javnog bilježnika te podatke o
vjerovniku.
Registar zadužnica i bjanko zadužnica
Članak 216.
(1) Registar zadužnica i bjanko zadužnica sadrži podatke o osobi koja ih je izdala, vrsti
zadužnice, u čiju je korist izdana ako je riječ o zadužnici, je li preuzeto jamstvo za
obvezu iz zadužnice ili bjanko zadužnice i tko ga je preuzeo, koji je iznos tražbine za
koju je izdana odnosno koji se najviši iznos u nju može upisati te podaci o javnom
bilježniku koji je ispravu potvrdio, datumu i poslovnom broju potvrde.
(2) Javni bilježnik koji potvrdi zadužnicu ili bjanko zadužnicu dužan je podatke iz
stavka 1. ovoga članka odmah elektroničkim putem priopćiti službi registra.
(3) Pravilnik o sadržaju i načinu vođenja registra iz stavka 1. ovoga članka propisat će
ministar nadležan za poslove pravosuđa.
(4) Podaci iz registra su povjerljivi i njima se može koristiti samo Agencija radi
provjere istinitosti zadužnica kad se na temelju njih zatraži naplata tražbina koje su u
njima utvrđene. Podaci iz registra dostavit će se na zahtjev sudu ili drugom nadležnom
tijelu u vezi s postupkom koji se pred njima vode.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 77/127(5) Za obavljanje poslova potvrde suglasnosti o zapljeni, zadužnice i bjanko zadužnice
javni bilježnici imaju pravo na nagradu i naknadu troškova u iznosima koji pravilnikom
utvrđuje ministar nadležan za poslove pravosuđa. Za ove poslove javni bilježnici ne
naplaćuju javnobilježničku pristojbu.
(6) Zadužnicu ili bjanko zadužnicu ovjerenu ili potvrđenu prije stupanja na snagu ovoga
Zakona vjerovnik je dužan prije podnošenja iste na naplatu zatražiti kod javnog
bilježnika upis zadužnice ili bjanko zadužnice u registar iz stavka 1. ovoga članka.
(7) Za upis zadužnica ili bjanko zadužnica iz stavka 6. ovoga članka javni bilježnik
nema pravo na nagradu ni naknadu troškova. Za ove poslove javni bilježnik ne
naplaćuje javnobilježničku pristojbu.
(8) Ako Agencija zaprimi zadužnicu ili bjanko zadužnica koja nije upisana u registar iz
stavka 1. ovog članka ili se podaci iz dostavljene zadužnice odnosno bjanko zadužnice
ne podudaraju s podacima iz registra, Agencija istu neće upisati u Očevidnik
neizvršenih osnova za plaćanje niti ju izvršiti sukladno odredbama Zakona o provedbi
ovrhe na novčanim sredstvima.
7. Provedba ovrhe radi naplate novčane tražbine po osnovi radnog odnosa koja
je utvrđena u brutoiznosu
Članak 217.
(1) Kad predlaže provedbu ovrhe radi naplate novčane tražbine po osnovi radnog
odnosa koja je utvrđena u brutoiznosu, ovrhovoditelj je ovlašten na temelju izvješća
obračuna dospjele, a neisplaćene plaće kao ovršne isprave, tražiti ovrhu radi naplate
ukupno utvrđenog iznosa.
(2) Porezna uprava će na zahtjev ovrhovoditelja, sukladno članku 18., izdati potvrdu o
obračunu poreza, prireza i doprinosa, uključujući i doprinos za individualnu
kapitaliziranu štednju iz ukupno utvrđenog iznosa, u skladu s važećim propisima koji
uređuju obračunavanje i plaćanje doprinosa iz plaće i poreza na dohodak, uz naznaku
propisanih računa na koje će se uplatiti porez, prirez i doprinosi, uključujući i doprinos
za individualnu kapitaliziranu štednju.
(3) Obračun iz stavka 2. ovoga članka nema značenje upravnog akta i protiv njega nisu
dopušteni pravni lijekovi.
(4) Uz prijedlog za ovrhu iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj je dužan priložiti
potvrdu o obračunu iz stavka 2. ovoga članka, koja potvrda će se ovršeniku dostaviti uz
rješenje o ovrsi.
(5) Na temelju ovršne odluke i nagodbe domaćeg suda ili upravnog tijela koje glase na
ispunjenje određene novčane tražbine po osnovi radnog odnosa koja je utvrđena u
brutoiznosu i koja ima potvrdu o ovršnosti ovrhovoditelj može zatraži izravnu naplatu
ukupno dosuđenog iznosa od Agencije sukladno članku 209. ovoga Zakona. Ako
ovrhovoditelj zatraži izravnu naplatu od Agencije dužan je uz tu ispravu dostaviti i
potvrdu o obračunu iz stavka 2. ovoga članka.
(6) Po primitku zahtjeva za izravnu naplatu iz stavka 5. ovoga članka Agencija će
naložiti prijenos iznosa iz ovršne isprave prema podacima iz potvrde o obračunu.
8. Mjerodavne odredbe u postupcima za naplatu novčane tražbine na
novčanim sredstvima na računu
Primjena odredaba ove glave12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 78/127Članak 218.
U postupcima naplate novčane tražbine prema odredbama odjeljaka 5. do 7. ove glave
na odgovarajući način se primjenjuju odredbe odjeljaka 1. do 3. ove glave, ako
odredbama odjeljaka 5. do 7. ove glave nije drukčije određeno.
Glava četrnaesta
OVRHA NA TRAŽBINI DA SE PREDAJU ILI 
ISPORUČE POKRETNINE ILI DA SE PREDA NEKRETNINA
1. Opće odredbe
Mjesna nadležnost
Članak 219.
Za odlučivanje o ovršnom prijedlogu na ovršenikovoj tražbini da mu se preda određena
pokretna ili nepokretna stvar ili da mu se isporuči određena količina pokretnina i za
provedbu te ovrhe mjesno je nadležan sud na čijem se području nalaze te stvari.
Ovršne radnje
Članak 220.
Ovrha na ovršenikovoj tražbini iz članka 219. ovoga Zakona provodi se zapljenom te
tražbine, njezinim prijenosom na ovrhovoditelja i prodajom stvari.
Učinak prijenosa
Članak 221.
Prijenos zaplijenjene ovršenikove tražbine ima učinak prijenosa ovršenikove novčane
tražbine radi naplate.
Nedospjelost ovršenikove tražbine i tužba protiv ovršenikova dužnika
Članak 222.
(1) Ako ovršenikova tražbina još nije dospjela, sud će naložiti predaju stvari nakon
dospijeća.
(2) Protiv ovršenikova dužnika koji nije voljan stvari predati ovrhovoditelj može, i prije
pravomoćnosti rješenja o prijenosu tražbine, tužbom zahtijevati predaju ako o obvezi
predaje nema ovršnu ispravu.
(3) Ako rješenje o ovrsi ne postane pravomoćno ili naknadno bude ukinuto ili
preinačeno, parnični sud će tužbu iz stavka 2. ovoga članka odbiti.
Primjena odredaba o ovrsi na novčanoj tražbini
Članak 223.
Odredbe o ovrsi na novčanoj tražbini na odgovarajući se način primjenjuju i na ovrhu
na tražbini da se predaju ili isporuče pokretnine ili da se preda nekretnina, ako
odredbama ove glave nije drukčije određeno.
2. Pokretnine12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 79/127Predaja stvari na čuvanje
Članak 224.
(1) Rješenjem kojim se određuje prijenos ovršenikove tražbine sud će naložiti
ovršenikovu dužniku da pokretnine na koje se ta tražbina odnosi preda službenoj osobi
ili drugoj osobi na čuvanje.
(2) Na čuvanje stvari na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka 140. ovoga
Zakona.
Prodaja stvari i namirenje ovrhovoditelja
Članak 225.
Prodaja pokretnina predanih sudskom ovršitelju ili čuvaru u smislu odredbe članka 224.
ovoga Zakona te namirenje ovrhovoditelja obavljaju se prema odredbama ovoga
Zakona o ovrsi na pokretninama.
3. Nekretnina
Predaja ovrhovoditelju
Članak 226.
(1) Rješenjem kojim se određuje prijenos ovršenikove tražbine sud će naložiti
ovršenikovu dužniku da nekretninu na koju se ta tražbina odnosi preda ovrhovoditelju.
(2) Ovrhovoditelj je dužan nekretninom, u ime i za račun ovršenika, upravljati kao
dobar gospodar, i sudu, na njegov zahtjev, položiti račun o upravljanju.
Prodaja i namirenje ovrhovoditelja
Članak 227.
(1) Ovrhovoditelj može radi namirenja svoje tražbine, u roku koji ne može biti duži od
trideset dana od dana kad mu je nekretnina predana, predložiti sudu prodaju te
nekretnine.
(2) Ako ovrhovoditelj ne predloži pravodobno prodaju, sud će obustaviti ovrhu.
(3) Nekretnina se prodaje i ovrhovoditelj namiruje prema odredbama ovoga Zakona o
ovrsi na nekretnini.
Glava petnaesta
OVRHA NA DIONICI ZA KOJU NIJE IZDANA ISPRAVA O 
DIONICI TE NA UDJELU ODNOSNO POSLOVNOM
UDJELU U TRGOVAČKOM DRUŠTVU
Mjesna nadležnost
Članak 228.
Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na dionici za koju nije izdana isprava o dionici te
udjelu, odnosno na poslovnom udjelu u trgovačkom društvu i za provedbu te ovrhe
mjesno je nadležan sud na čijem se području nalazi sjedište dioničkoga društva,
odnosno drugoga trgovačkoga društva.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 80/127Ovršne radnje
Članak 229.
(1) Na dionici za koju nije izdana isprava o dionici ovrha se provodi pljenidbom
dionice, njezinom procjenom i prodajom te namirenjem ovrhovoditelja.
(2) Na udjelu odnosno poslovnom udjelu u trgovačkom društvu ovrha se provodi
pljenidbom udjela, njegovom procjenom i prodajom te namirenjem ovrhovoditelja.
Pljenidba dionice
Članak 230.
(1) Pljenidba dionice za koju nije izdana isprava o dionici obavlja se dostavom rješenja
o ovrsi dioničkom društvu koje vodi knjigu takvih dionica. Pljenidbom ovrhovoditelj
stječe založno pravo na dionici.
(2) Dioničko društvo iz stavka 1. ovoga članka dužno je u knjigu dionica upisati da je
dionica koja glasi na ime zaplijenjena istoga dana kojega joj je dostavljeno rješenje o
ovrsi. Ono je dužno bez odgode obavijestiti sud o obavljenom upisu odnosno o
razlozima zbog kojih ga nije bilo moguće obaviti. Dioničko društvo nema pravo žalbe
protiv rješenja o ovrsi.
(3) Nakon dostave rješenja o ovrsi dioničko društvo iz stavka 1. ovoga članka ne smije
u odnosu na zaplijenjene dionice obaviti u knjizi dionica nikakve upise na temelju
raspoložbi ovršenika. Ono je dužno bez odgode obavijestiti sud o svakoj promjeni u
pogledu zaplijenjenih dionica, osobito o prisilnoj ovrsi radi naplate koje druge tražbine
ili o osiguranju koje takve tražbine.
(4) Dioničko društvo iz stavka 1. ovoga članka odgovara za štetu koju bi ovrhovoditelj
mogao pretrpjeti zbog toga što ono nije postupilo u skladu s odredbama stavaka 2. i 3.
ovoga članka. Za štetu osobno odgovaraju i članovi uprave te druge odgovorne osobe
dioničkoga društva. U rješenje o ovrsi unijet će se upozorenje o odgovornosti
dioničkoga društva, članova uprave i drugih odgovornih osoba dioničkoga društva.
Ovrhovoditelj može do završetka ovršnoga postupka zatražiti da sud u tome postupku
odluči o njegovom zahtjevu za naknadu štete. Na temelju pravomoćnoga rješenja o
zahtjevu za naknadu štete, ovrhovoditelj može protiv dioničkoga društva, članova
njegove uprave i drugih odgovornih osoba tražiti prisilnu ovrhu. Nakon završetka
ovršnoga postupka ovrhovoditelj svoje pravo na naknadu štete može ostvarivati tužbom.
(5) Ako smatra potrebnim, sud će, na prijedlog ovrhovoditelja, dioničkom društvu i
članovima njegove uprave zaprijetiti novčanom kaznom ili kaznom zatvora ako ne
postupe u skladu s odredbama stavaka 2. i 3. ovoga članka.
(6) Ovršeniku je zabranjeno raspolagati zaplijenjenom dionicom. Upozorenje o toj
zabrani te o kaznenopravnim posljedicama njezine povrede unijet će se u rješenje o
ovrsi.
(7) Odredbe članka 178. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju i na ovrhu
na dionici za koju nije izdana isprava o dionici.
(8) Sud može zaključkom narediti dioničkom društvu da sudskom ovršitelju omogući
uvid u knjigu dionica te u druge isprave društva. Protiv dioničkoga društva, članova
uprave i drugih odgovornih osoba koji sprječavaju ili ometaju sudskoga ovršitelja mogu
se izreći kaznene mjere propisane ovim Zakonom. Sud je dužan poduzeti potrebne
mjere da bi se sačuvala tajnost pribavljenih podataka po pravilima o čuvanju poslovne
tajne.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 81/127Procjena i prodaja dionica te namirenje ovrhovoditelja
Članak 231.
(1) Zaplijenjena dionica može se prodati na dražbi ili neposrednom pogodbom.
Neposrednom pogodbom dionicu prodaje sudski ovršitelj ili osoba ovlaštena za prodaju
dionica kojoj je sud povjerio prodaju. Sudski ovršitelj i osoba ovlaštena za prodaju
dionica sklapaju ugovor o prodaji dionice u ime ovršenika na temelju zaključka suda
koji ih na to ovlašćuje.
(2) Ako se dionica prodaje na dražbi ili neposrednom pogodbom, ona prethodno mora
biti procijenjena. Sudski ovršitelj utvrđuje tržišnu vrijednost dionica putem vještaka ili
ovlaštenih procjenitelja. Osoba ovlaštena za prodaju dionica kojoj je povjerena prodaja
dionice sama određuje cijenu po kojoj će dionicu prodati, vodeći računa o tržišnim
uvjetima.
(3) Procjena, utvrđivanje prodajne cijene i prodaja dionice te namirenje ovrhovoditelja
obavljaju se uz odgovarajuću primjenu odredaba ovoga Zakona o ovrsi na
pokretninama.
Ovrha na udjelu, odnosno poslovnom udjelu u trgovačkom društvu
Članak 232.
Odredbe članaka 230. i 231. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju i na
ovrhu na udjelu ili poslovnom udjelu u trgovačkom društvu.
Glava šesnaesta
OVRHA NA VRIJEDNOSNIM PAPIRIMA KOJI SU UBILJEŽENI NA
RAČUNIMA KOD SREDIŠNJEG KLIRINŠKOG DEPOZITARNOG
DRUŠTVA
Mjesna nadležnost
Članak 233.
(1) Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na nematerijaliziranim vrijednosnim papirima,
odnosno dionicama, obveznicama, trezorskim zapisima, blagajničkim zapisima,
komercijalnim zapisima, certifikatima o depozitu i drugim vrijednosnim papirima
izdanim u seriji (u daljnjem tekstu: vrijednosnice) koji su ubilježeni na računima kod
Središnjeg klirinškog depozitarnog društva ili druge za to ovlaštene osobe (u daljnjem
tekstu: Depozitarno društvo) i za provedbu te ovrhe mjesno je nadležan sud na čijem se
području nalazi prebivalište ili sjedište ovršenika u Republici Hrvatskoj.
(2) Kad je ovršenik Republika Hrvatska ili druge pravne osobe s javnim ovlastima koje
djeluju na cijelom državnom području, za ovrhu iz stavka 1. ovoga članka nadležan je
sud na čijem području ovrhovoditelj ima prebivalište ili sjedište u Republici Hrvatskoj.
Ako ovrhovoditelj nema prebivalište ili sjedište u Republici Hrvatskoj, za određivanje i
provedbu ovrhe protiv navedenih pravnih osoba mjesno je nadležan sud na čijem je
području sjedište agencije kod koje su na računima ubilježene vrijednosnice koje su
predmet ovrhe.
Ovršne radnje
Članak 234.
Ovrha na vrijednosnici provodi se pljenidbom vrijednosnice, njezinom procjenom i
prodajom te namirenjem ovrhovoditelja.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 82/127Pljenidba vrijednosnica
Članak 235.
(1) Pljenidba vrijednosnica na računima kod Depozitarnog društva obavlja se dostavom
rješenja o ovrsi Depozitarnom društvu, uz odgovarajuću primjenu odredaba članka 230.
stavaka 2. do 6. i stavka 8. ovoga Zakona. Pljenidbom ovrhovoditelj stječe založno
pravo na vrijednosnicama, koje u rješenju o ovrsi moraju biti određene po količini i
vrsti te rodu ako je riječ o nematerijaliziranim dionicama, odnosno naznačene oznakom
pod kojom se vode kod Depozitarnog društva.
(2) Ako su vrijednosnice koje su predmet ovrhe dužnički vrijednosni papiri (obveznice,
trezorski zapisi, blagajnički zapisi, certifikati o depozitu i drugi vrijednosni papiri iz
kojih obveza glasi na novac), sud će rješenje o ovrsi dostaviti i izdavatelju kao
ovršenikovom dužniku. U tom se slučaju na odgovarajući način primjenjuju odredbe
članaka 176. do 179. ovoga Zakona.
(3) Ako su vrijednosnice ubilježene na vlasničkoj poziciji registriranoj sa članom
sudionikom, odnosno ovlaštenim društvom sukladno Zakonu o tržištu kapitala,
Depozitarno društvo će bez odgode obavijestiti sud o nemogućnosti pljenidbe i o tome s
kojim su ovlaštenim društvom vrijednosnice registrirane.
Članak 236.
(1) Ako ovrhovoditelj ne raspolaže potrebnim podacima o količini, vrsti ili rodu,
odnosno oznaci ovršenikovih vrijednosnica koje su ubilježene na računima kod
Depozitarnog društva, može predložiti donošenje rješenja kojim će privremeno
zaplijeniti sve vrijednosnice ubilježene na svim računima ovršenika kod Depozitarnog
društva na vlasničkoj poziciji registriranoj s izdavateljem (prijedlog za privremenu
pljenidbu).
(2) Rješenjem o privremenoj pljenidbi sud će od Depozitarnog društva zatražiti da u
roku od 8 dana da podatke o vrsti i oznaci vrijednosnica ovršenika koje su upisane na
računima koje ona vodi, registraciji vlasničke pozicije, rodovima, količinama, stvarnim
pravima i nositeljima tih prava, ograničenjima stvarnih prava te, ako je to moguće, i o
njihovoj tržišnoj vrijednosti na uređenom javnom tržištu ili burzi, uz naznaku prometa s
obzirom na koji se ta vrijednost utvrdila.
(3) Depozitarno društvo ne smije obavijestiti ovršenika da su podaci iz stavka 2. ovoga
članka traženi.
(4) Nakon što dobije tražene podatke, sud će o njima obavijestiti ovrhovoditelja, koji je
dužan u roku od osam dana predložiti ovrhu na vrijednosnicama određenima po
količini, vrsti i rodu, odnosno oznakom vrijednosnice. U povodu takva prijedloga sud će
donijeti rješenje o ovrsi na određenim vrijednosnicama i staviti izvan snage rješenje o
privremenoj pljenidbi vrijednosnica iz stavka 2. ovoga članka.
(5) Prijedlog za privremenu pljenidbu iz stavka 1. ovoga članka i prijedlog za pljenidbu
iz stavka 4. ovoga članka smatraju se u smislu propisa o sudskim pristojbama jednim
prijedlogom.
(6) Pljenidba vrijednosnica iz stavka 4. ovoga članka smatra se provedenom dostavom
rješenja o privremenoj zapljeni iz stavka 2. ovoga članka Depozitarnom društvu.
(7) Depozitarno društvo ima pravo na naknadu troškova za obavljanje radnji u skladu s
odredbama ovoga Zakona. Zahtjev za naknadu troškova Depozitarno društvo može
podnijeti sudu u roku od petnaest dana od poduzimanja radnje. Ti troškovi ulaze u
troškove ovršnog postupka.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 83/127(8) Odredbe ovoga članka ne odgovarajući se način primjenjuju na ovlaštena društva
koja obavljaju poslove skrbništva nad dionicama.
Procjena i prodaja vrijednosnica te namirenje ovrhovoditelja
Članak 237.
(1) Sud će u rješenju o ovrsi iz članka 236. stavka 4. ovoga Zakona, odrediti ovlaštenu
osobu kojoj se povjerava procjena i prodaja zaplijenjenih vrijednosnica.
(2) Na temelju rješenja iz stavka 1. ovoga članka ovlaštena osoba dužna je u svoje ime,
a za račun osobe koja je kao njihov vlasnik upisana na računima agencije, odnosno u
skrbničkoj knjizi ovlaštenog društva pokušati provesti prodaju zaplijenjenih
vrijednosnica na burzi ili uređenom javnom tržištu, provedbom burzovne javne dražbe
ili na koji drugi zakonom dopušteni način. Ako ona to ne uspije učiniti u roku od
trideset dana, obavijestit će o tome sud i nastaviti s pokušajima prodaje dok ne dobije
drukčiji nalog suda.
(3) Novac koji se dobije prodajom vrijednosnica doznačuje se na račun suda određen u
rješenju o ovrsi iz članka 236. stavka 4. ovoga Zakona.
(4) U slučaju prodaje vrijednosnica na temelju rješenja o ovrsi Depozitarno društvo će
postupiti kao da je prodaja obavljena na temelju naloga njihova vlasnika.
Odgovarajuća primjena odredaba o ovrsi na pokretninama
Članak 238.
Ako odredbama ove Glave nije što drugo određeno, na ovrhu na vrijednosnicama na
računima kod Depozitarnog društva na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o ovrsi na pokretninama.
Glava sedamnaesta
OVRHA NA DRUGIM IMOVINSKIM ODNOSNO MATERIJALNIM
PRAVIMA
Mjesna nadležnost
Članak 239.
(1) Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na patentu, tehničkom unapređenju,
plodouživanju ili nekom sličnom ovršenikovu pravu i za provedbu te ovrhe mjesno je
nadležan sud na čijem se području nalazi prebivalište ovršenika, a ako ovršenik nema
prebivalište u Republici Hrvatskoj, nadležan je sud na čijem se području nalazi
boravište ovršenika.
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka koja se odnosi na prebivalište primjenjuje se i na
sjedište pravne osobe.
(3) Mjesna nadležnost za ovrhu na dionici za koju je izdana isprava o dionici određuje
se prema odredbama ovoga Zakona o ovrsi na pokretninama.
Ovršne radnje
Članak 240.
Ovrha na pravima iz članka 239. ovoga Zakona provodi se pljenidbom toga prava te
njegovim unovčenjem u skladu s odredbama o prodaji pokretnina.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 84/127Glava osamnaesta
POSEBNE ODREDBE O OVRSI NA IMOVINI PRAVNIH OSOBA
1. Izuzimanje od ovrhe i ograničenje ovrhe
Nekretnine
Članak 241.
(1) Nekretnine koje se koriste kao uredske prostorije te nekretnine koje nisu izgrađene
ili preuređene radi obavljanja strogo namjenske djelatnosti ne smatraju se stvarima koje
su nužne za obavljanje djelatnosti pravne osobe. Ako se ista nekretnina (npr. zgrada)
koristi kao uredski prostor i za obavljanje namjenske djelatnosti, ovrha se može provesti
na dijelu nekretnine koji se koristi kao uredski prostor.
(2) Nekretnine koje su izgrađene ili preuređene za obavljanje strogo namjenske
djelatnosti mogu biti predmet ovrhe ako se zbog njihova otuđenja neće obustaviti
djelatnost ovršenika, osobito ako se ono što ovršenik dobiva djelatnošću na toj
nekretnini može naknaditi nabavkama na tržištu, odnosno ako se na tržištu može
zakupiti poslovni prostor u kojemu se može obavljati takva djelatnost.
(3) Nekretnine koje služe obavljanju koje od više djelatnosti ovršenika i zbog otuđenja
kojih neće prestati ostale djelatnosti ovršenika ne smatraju se stvarima koje su nužne za
obavljanje njegove djelatnosti.
Pokretnine i prava pravne osobe koja svoju djelatnost obavlja radi stjecanja
dobiti
Članak 242.
(1) Ovrha protiv pravne osobe koja obavlja djelatnost radi stjecanja dobiti može se
odrediti na ovim pokretninama i pravima:
1. gotovu novcu i vrijednosnim papirima, bez ograničenja,
2. gotovim proizvodima i poluproizvodima namijenjenim prodaji, bez ograničenja,
3. sirovinama, poluproizvodima namijenjenim preradi i pogonskim materijalima
(gorivo, mazivo i sl.), iznad količine koja je ovršeniku potrebna za jednomjesečnu
prosječnu proizvodnju, ako se te stvari ne mogu redovito nabavljati na tržištu i ako je to
nužno radi urednoga odvijanja proizvodnje,
4. drugim pokretninama koje nisu nužne za obavljanje djelatnosti ovršenika,
5. patentima, tehničkim unapređenjima i drugim pravima, bez ograničenja.
(2) Jesu li ispunjeni uvjeti za ograničenje ovrhe iz stavka 1. točke 3. ovoga članka
određuje sud, u povodu pravnoga lijeka ovršenika protiv rješenja o ovrsi ako je predmet
ovrhe određen u tom rješenju, odnosno u povodu prijedloga ovršenika nakon što su
pojedinim ovršnim radnjama zaplijenjene određene stvari. Takav prijedlog ovršenik
mora staviti u roku od osam dana od dana provedbe ovršne radnje.
(3) Neće se smatrati da je pokretnina nužna za obavljanje djelatnosti ovršenika ako služi
obavljanju djelatnosti koju druge osobe pružaju odgovarajućim pokretninama na tržištu,
ili ako se može iznajmiti na tržištu.
(4) Neće se smatrati da je vozilo nužno pravnoj osobi koja obavlja prijevozničku
djelatnost odnosno koja iznajmljuje vozila ako se zbog ovrhe na tom vozilu djelatnost te12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 85/127osobe neće smanjiti za više od dvije trećine.
Pokretnine i prava druge pravne osobe
Članak 243.
(1) Ovrha protiv pravne osobe koja ne obavlja djelatnost radi stjecanja dobiti može se
odrediti na pokretninama i pravima koja nisu nužna za obavljanje njezine djelatnosti.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
članka 242. stavka 1. točaka 1., 4. i 5. te stavaka 3. i 4. ovoga Zakona.
Opseg ovrhe na novčanim sredstvima na računu pravne osobe
Članak 244.
(1) Ovrha radi ostvarenja novčane tražbine prema pravnoj osobi može se provesti na
svim sredstvima na njezinim računima kod banke, a i na kunskoj vrijednosti deviznih
sredstava koja ona ima na deviznom računu.
(2) Ovrha na novčanim sredstvima na računu države, jedinica lokalne i područne
(regionalne) samouprave kod banaka te na kunskoj vrijednosti deviznih sredstava koje
te osobe imaju na deviznom računu, ne može se odrediti ako su ta sredstva nužna za
obavljanje osnovnih zadaća tih pravnih osoba.
(3) Odredba stavka 2. ovoga članka primjenjuje se i na pravne osobe tih tijela iz
navedene odredbe.
(4) Sud će, na prigovor pravne osobe, odnosno tijela iz stavaka 2. i 3. ovoga članka,
saslušati stranke, a po potrebi provesti i druge dokaze o okolnostima od kojih zavisi
primjena odredaba stavaka 2. i 3. ovoga članka.
(5) Nakon provjera iz stavka 4. ovoga članka sud će rješenjem odrediti iznose do kojih
se u određenim razmacima može provoditi ovrha radi naplate tražbine ovrhovoditelja.
(6) Žalba protiv rješenja iz stavka 5. ovoga članka ne odgađa njegovu provedbu.
2. Odgovarajuća primjena drugih odredaba Zakona
Članak 245.
Ako odredbama ove glave nije što drugo izrijekom određeno, na ovrhu protiv pravne
osobe radi naplate novčane tražbine na odgovarajući se način primjenjuju druge
odredbe ovoga razdjela.
Razdjel treći
OVRHA RADI OSTVARENJA NENOVČANE TRAŽBINE
Glava devetnaesta
MJESNA NADLEŽNOST
Članak 246.
(1) Za odlučivanje o prijedlogu za izricanje sudskih penala mjesno je nadležan sud
prebivališta ili sjedišta ovršenika u Republici Hrvatskoj, a ako ovršenik nema
prebivalište ili sjedište u Republici Hrvatskoj sud prebivališta ili sjedišta ovrhovoditelja
u Republici Hrvatskoj.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 86/127(2) Ako obje stranke nemaju ni prebivalište ni sjedište u Republici Hrvatskoj, mjesno je
nadležan sud na čijem se području nalazi imovina ovršenika na kojoj se može provesti
ovrha radi naplate sudskih penala.
SUDSKI PENALI
Izricanje sudskih penala
Članak 247.
(1) Kad dužnik ne ispuni u roku neku svoju nenovčanu obvezu na činjenje, trpljenje ili
nečinjenje utvrđenu pravomoćnom sudskom odlukom, sudskom nagodbom ili
javnobilježničkom ispravom, sud će u ovršnom postupku, na prijedlog vjerovnika kao
ovrhovoditelja, odrediti dužniku kao ovršeniku naknadni primjereni rok i izreći da će
ovršenik, ako ne ispuni svoju obvezu u tome roku, biti dužan isplatiti ovrhovoditelju
određeni iznos novca za svaki dan zakašnjenja ili koju drugu jedinicu vremena (sudski
penali), počevši od isteka toga roka.
(2) Naknadno određeni primjereni rok iz stavka 1. ovoga članka počinje teći od dostave
ovršeniku prvostupanjskoga rješenja kojim je taj rok određen. Žalba ne utječe na tijek
toga roka.
(3) Ako ovršenik najkasnije u roku od petnaest dana nakon pravomoćnosti rješenja iz
stavka 1. ovoga članka ispuni svoju obvezu, sud može u istom ovršnom postupku na
zahtjev ovršenika podnesen u roku od osam dana od ispunjenja obveze smanjiti iznos
dosuđenih penala, vodeći računa o svrsi zbog koje je naredio njihovo plaćanje.
Podnošenje toga zahtjeva bez utjecaja je na određivanje i provedbu ovrhe na temelju
pravomoćnoga rješenja o plaćanju sudskih penala iz stavka 1. ovoga članka.
(4) Plaćanje sudskih penala može se tražiti sve dok se, na temelju ovršne isprave, ne
predloži ovrha radi ostvarenja nenovčane tražbine.
(5) Pravo na sudske penale prestaje od dana podnošenja prijedloga za ovrhu iz stavka 4.
ovoga članka. Prisilna naplata sudskih penala dospjelih do toga dana može se tražiti u
smislu odredaba članka 204. ovoga Zakona.
(6) Ako ovrha iz stavka 5. ovoga članka bude obustavljena, pravo ovrhovoditelja na
sudske penale oživljava.
(7) Ako je protekao rok u kojem se po zakonu može tražiti ovrha, ne može se tražiti
izricanje sudskih penala. Ako je prijedlog za izricanje sudskih penala podnesen u
zakonskom roku, obveza plaćanja sudskih penala postoji sve dok ovršenik ne izvrši
dužnu činidbu.
Ovrha radi naplate dosuđenih penala
Članak 248.
Na temelju pravomoćnoga rješenja o plaćanju sudskih penala iz članka 247. ovoga
Zakona, sud će u istom ovršnom postupku u kojemu je donio to rješenje, na prijedlog
vjerovnika kao ovrhovoditelja, donijeti rješenje o ovrsi radi prisilne naplate dosuđenih
penala.
Glava dvadeseta
OVRHA RADI PREDAJE I ISPORUKE POKRETNINA
Mjesna nadležnost12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 87/127Članak 249.
Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu radi predaje jedne ili više određenih stvari ili radi
isporuke određene količine zamjenjivih stvari te za provedbu ovrhe mjesno je nadležan
sud na čijem se području nalaze stvari.
Ovrha radi predaje određenih stvari koje se nalaze kod ovršenika
Članak 250.
(1) Ovrha radi predaje jedne ili više određenih stvari koje se nalaze kod ovršenika
provodi se tako što sudski ovršitelj oduzima te stvari od ovršenika i predaje ih uz
potvrdu ovrhovoditelju.
(2) Na način iz stavka 1. ovoga članka ovrha će se provesti i kad se stvari nalaze kod
treće osobe koja ih je voljna predati sudskom ovršitelju.
(3) Ako treća osoba nije voljna predati stvari, ovrhovoditelj može sudu predložiti da na
njega prenese ovršenikovu tražbinu prema trećoj osobi na predaju stvari.
(4) Na postupak po prijedlogu iz stavka 3. ovoga članka primjenjuju se odredbe ovoga
Zakona o ovrsi na tražbini da se predaju ili isporuče pokretnine.
Ovrha radi predaje određenih stvari koje se nisu mogle naći kod ovršenika niti
kod treće osobe
Članak 251.
(1) Ako stvari nisu nađene niti kod ovršenika niti kod treće osobe, sud će u istom
postupku, na prijedlog ovrhovoditelja, procijeniti vrijednost tih stvari i rješenjem
naložiti ovršeniku da ovrhovoditelju u određenom roku isplati iznos te vrijednosti.
(2) Ovrhovoditelj može prijedlog iz stavka 1. ovoga članka podnijeti u roku od osam
dana od dana obavijesti da stvari nisu nađene. Ako ovrhovoditelj ne podnese taj
prijedlog u određenom roku, sud će obustaviti ovrhu.
(3) Na temelju rješenja iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj može i prije njegove
pravomoćnosti predložiti u istom postupku ovrhu radi naplate dosuđenoga iznosa. Taj se
prijedlog mora podnijeti najkasnije u roku od petnaest dana od pravomoćnosti rješenja
iz stavka 1. ovoga članka.
(4) Ako prijedlog iz stavka 3. ovoga članka ne bude podnesen u određenom roku, sud će
obustaviti ovrhu te ukinuti rješenje iz stavka 1. ovoga članka i druge provedene radnje.
(5) Ovrhovoditelj može zajedno s prijedlogom za ovrhu iz članka 250. stavka 1. i 2.
ovoga Zakona spojiti i prijedlog za donošenje rješenja iz stavka 1. ovoga članka. U
tomu se slučaju ovrha prema članku 250. ovoga Zakona i postupak iz ovoga članka
provode istodobno. Sud može odrediti ovrhu u smislu odredbe stavka 3. ovoga članka i
započeti s njezinom provedbom, ali se radnje unovčenja zaplijenjenih dijelova imovine
ovršenika ili prijenos sredstava s njegova računa ne mogu provesti prije nego što se
utvrdi da se ovrha iz članka 250. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona nije mogla provesti.
(6) Ako se ovrha iz članka 250. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona provede, sud će po
službenoj dužnosti obustaviti ovrhu te ukinuti rješenje iz stavka 1. ovoga članka i druge
provedene radnje u smislu odredbe stavka 5. ovoga članka. U tom slučaju ovrhovoditelj
snosi u cijelosti troškove izazvane podnošenjem prijedloga iz stavka 5. ovoga članka.
(7) Stranke imaju pravo na žalbu protiv rješenja iz stavka 1. ovoga članka.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 88/127Ovrha radi isporuke zamjenjivih stvari koje se nalaze kod ovršenika ili treće
osobe
Članak 252.
Ako je ovršnom ispravom utvrđena obveza na isporuku određene količine zamjenjivih
stvari koje se nalaze kod ovršenika ili treće osobe, ovrha se provodi na način propisan
za predaju određenih stvari.
Ovrha kad zamjenjive stvari nisu nađene niti kod ovršenika niti kod treće osobe
Članak 253.
(1) Ako stvari nisu nađene niti kod ovršenika niti kod treće osobe, ovrha će se provesti
uz odgovarajuću primjenu odredaba članka 251. ovoga Zakona. Prigodom procjene
vrijednosti stvari uzet će se u obzir potreba njihove nabave na drugoj strani.
(2) Ako tijekom ovršnoga postupka dođe do promjene vrijednosti zamjenjivih stvari,
ovrhovoditelj može zatražiti od suda novu procjenu te naložiti ovršeniku plaćanje
razlike u vrijednosti. U tom slučaju primjenjuju se na odgovarajući način odredbe
članka 251. ovoga Zakona i stavka 1. ovoga članka.
Pravo na naknadu štete
Članak 254.
Odredbama ove glave ne dira se u pravo ovrhovoditelja da u parnici traži od ovršenika
naknadu štete koja mu je nanesena time što mu predaja, odnosno isporuka stvari nije
obavljena.
Glava dvadeset prva
OVRHA RADI ISPRAŽNJENJA I PREDAJE NEKRETNINE
Mjesna nadležnost
Članak 255.
Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu radi ispražnjenja i predaje nekretnine i za
provedbu te ovrhe mjesno je nadležan sud na čijem se području nekretnina nalazi.
Način provedbe ovrhe
Članak 256.
(1) Ovrha radi ispražnjenja i predaje nekretnine iz članka 255. ovoga Zakona provodi se
tako da sudski ovršitelj, nakon što udalji osobe i ukloni stvari s te nekretnine, predaje
nekretninu u posjed ovrhovoditelju.
(2) Ispražnjenju i predaji nekretnine može se pristupiti nakon proteka osam dana od
dana dostave rješenja o ovrsi ovršeniku i prije njegove pravomoćnosti. Ako se dostava
ovršeniku nije mogla uredno obaviti na posljednjoj poznatoj adresi niti na način
predviđen u odredbama članka 8. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona, sud će mu bez odgode
postaviti privremenoga zastupnika, kojemu će se rješenje dostaviti.
(3) Ako je to potrebno, sud će protiv osoba koje ometaju provedbu ovrhe izreći novčane
kazne ili odrediti pritvor iz članka 16. ovoga Zakona.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 89/127(4) Na zahtjev suda policija i služba socijalne skrbi dužni su pružiti svu potrebnu pomoć
u provedbi radnji iz stavka 1. ovoga članka.
(5) Pri provedbi ovrhe primijenit će se odredbe članka 47. ovoga Zakona.
(6) Potrebnu radnu snagu i prijevozna sredstva radi provedbe ovrhe dužan je osigurati
ovrhovoditelj na zahtjev sudskoga ovršitelja, koji ovrhovoditelju mora biti priopćen
najkasnije osam dana prije provedbe ovrhe.
Uklanjanje pokretnina
Članak 257.
(1) Pokretnine koje su uklonjene s nekretnine predaju se ovršeniku, a ako on nije
nazočan, odraslom članu njegova kućanstva.
(2) Ako pri poduzimanju ovršnih radnji nije nazočna nijedna od osoba kojoj se stvari
mogu predati ili ih te osobe neće primiti, stvari se predaju na čuvanje drugoj osobi, na
trošak ovršenika. Ovrhovoditelj je dužan osigurati drugu osobu kojoj će se predati
uklonjene stvari. Ovrhovoditelj može sam preuzeti stvari ovršenika na čuvanje.
(3) Uklonjene stvari predaje na čuvanje drugoj osobi ili ovrhovoditelju sudski ovršitelj.
Radnju sudskoga ovršitelja potvrđuje sud zaključkom. Sud može naknadno zaključkom
odrediti da se stvari povjere nekoj trećoj osobi umjesto onoj kojoj su predane.
(4) O predaji drugoj osobi i o troškovima čuvanja sud izvješćuje ovršenika ako je to
moguće, ostavljajući mu primjereni rok u kojemu može zatražiti predaju stvari nakon
što naknadi troškove čuvanja.
(5) Uz obavijest iz stavka 3. ovoga članka sud će upozoriti ovršenika da će, nakon
proteka određenoga roka, stvari biti prodane i da će se iz prodajne cijene namiriti
troškovi čuvanja i prodaje stvari.
Prodaja pokretnih stvari
Članak 258.
(1) Sud će po službenoj dužnosti odrediti prodaju stvari za račun ovršenika, ako ovaj u
ostavljenom roku ne zatraži njihovu predaju i ne naknadi troškove čuvanja.
(2) Dio cijene postignut prodajom koji preostane nakon podmirenja troškova čuvanja i
prodaje stvari polaže se kod suda, odnosno javnoga bilježnika u korist ovršenika.
(3) Prodaja stvari obavlja se po odredbama ovoga Zakona o ovrsi na pokretninama.
(4) Ako se stvari ne uspiju prodati na dražbi, odnosno neposrednom pogodbom,
ovrhovoditelj se oslobađa obveze čuvanja tih stvari nakon proteka roka od 30 dana od
dana dražbe, odnosno određene neposredne pogodbe.
Ovrha radi naplate troškova postupka
Članak 259.
(1) Ovrhovoditelj može u prijedlogu za ovrhu zatražiti da se zajedno s ovrhom iz članka
255. ovoga Zakona odredi ovrha na ovršenikovim pokretninama koje treba ukloniti s
nekretnine radi naplate troškova ovršnoga postupka.
(2) Ovrha iz stavka 1. ovoga članka određuje se i provodi po pravilima o ovrsi na
ovršenikovim pokretninama radi naplate novčane tražbine.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 90/127(3) Rješenje o naknadi troškova postupka ovrhe iz članka 255. ovoga Zakona je ovršna
isprava na temelju koje ovrhovoditelj može predložiti ovrhu u istom ili posebnom
ovršnom postupku.
Glava dvadeset druga
OVRHA RADI OSTVARENJA TRAŽBINE NA RADNJU, TRPLJENJE ILI
NEČINJENJE
Mjesna nadležnost
Članak 260.
Ako je ovršenik dužan po ovršnoj ispravi obaviti određenu radnju ili trpjeti određene
radnje ili se suzdržati od određene radnje, za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu i za
provedbu ovrhe mjesno je nadležan sud na čijem području ovršenik treba ispuniti
obvezu po ovršnoj ispravi.
Ovrha radi ostvarenja obveze na radnju koju može obaviti i druga osoba
Članak 261.
(1) Ovrha radi ostvarenja obveze na radnju koju može obaviti i druga osoba provodi se
tako da sud ovlašćuje ovrhovoditelja da u određenom roku na trošak ovršenika povjeri
drugoj osobi da tu radnju obavi ili da je obavi on sam.
(2) U prijedlogu za ovrhu ovrhovoditelj može predložiti da sud rješenjem naloži
ovršeniku da unaprijed položi kod suda određeni iznos potreban za podmirenje troškova
koji će nastati obavljanjem radnje od strane druge osobe ili ovrhovoditelja. Visinu
iznosa sud određuje po slobodnoj ocjeni, uzimajući u obzir, po mogućnosti, troškovnik
osobe ovlaštene za obavljanje takve radnje koji uz prijedlog za ovrhu priloži
ovrhovoditelj.
(3) Konačno rješenje o visini troškova iz stavka 2. ovoga članka sud donosi na prijedlog
ovrhovoditelja, odnosno ovršenika. Ako se naknadno pokaže da je na temelju rješenja iz
stavka 2. ovoga članka pribavljeno od ovršenika više sredstava nego što je bilo potrebno
za pokriće troškova obavljanja radnje i troškova ovršnoga postupka, sud će, na
ovršenikov prijedlog, razliku vratiti ovršeniku, ako on raspolaže sredstvima
pribavljenim od ovršenika, odnosno naložit će ovrhovoditelju da u određenom roku tu
razliku vrati ako je njemu stavljena na raspoložbu.
Ovrha radi ostvarenja obveze na radnju koju može obaviti samo ovršenik
Članak 262.
(1) Ako radnju utvrđenu u ovršnoj ispravi može obaviti samo ovršenik, sud će rješenjem
o ovrsi odrediti ovršeniku primjereni rok za ispunjenje obveze.
(2) Rješenjem o ovrsi sud će istodobno zaprijetiti ovršeniku da će protiv njega izreći
određenu novčanu kaznu u skladu s odredbama članka 16. ovoga Zakona ako u roku
koji mu je određen ne ispuni obvezu.
(3) Ako ovršenik u roku koji mu je određen ne ispuni obvezu, sud će, na prijedlog
ovrhovoditelja, rješenjem ovršeniku izreći novčanu kaznu kojom mu je zaprijetio. U
tom rješenju sud će ovršeniku odrediti novi rok za ispunjenje obveze i zaprijetiti novom
novčanom kaznom u većem iznosu nego što je bila ona kojom mu je prije zaprijetio,
ako ni u tom roku ne ispuni obvezu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 91/127(4) Pri odmjeravanju visine novčane kazne u propisanim granicama, sud će voditi
računa o značenju radnje koju je ovršenik bio dužan obaviti te o drugim okolnostima
slučaja.
(5) Ovršenik koji je ispunio svoju obvezu u roku koji mu je sud odredio, dužan je bez
odgode o tome obavijestiti sud i priložiti nesumnjive dokaze o tome. Nesumnjivim će se
dokazom smatrati ovjerovljena pisana izjava ovrhovoditelja o tome da je radnja
obavljena, javnobilježnički zapisnik ili zapisnik sudskoga ovršitelja o obavljanju radnje,
nalaz i mišljenje sudskoga vještaka da je radnja obavljena, predaja djela koje je radnjom
učinjeno u sudski ili javnobilježnički polog i sl. U protivnome, smatrat će se da radnja
nije obavljena.
(6) Prije izricanja novčane kazne sud će omogućiti ovršeniku da se očituje, a po potrebi
održat će i ročište radi izvođenja dokaza.
(7) Ako radnja koju može obaviti samo ovršenik ne ovisi isključivo o njegovoj volji
(npr. stvaranje određenoga umjetničkog djela i sl.), ovrhovoditelj nema pravo tražiti
ovrhu iz stavka 1. ovoga članka, nego samo naknadu štete.
Ovrha radi ostvarenja obveze na trpljenje i nečinjenje
Članak 263.
(1) Ako je na temelju ovršne isprave ovršenik dužan trpjeti poduzimanje neke radnje ili
se suzdržavati od njezina poduzimanja, sud će, na prijedlog ovrhovoditelja koji tvrdi da
se ovršenik ponaša protivno svojoj obvezi, rješenjem naložiti ovršeniku da se ponaša u
skladu sa svojom obvezom i zaprijetiti mu novčanom kaznom ili kaznom zatvora u
skladu s odredbama članka 16. ovoga Zakona ako se nastavi tako ponašati. U pravnom
lijeku protiv rješenja o ovrsi ovršenik može osporiti tvrdnju ovrhovoditelja da se
ponašao protivno svojoj obvezi iz ovršne isprave. Sud može, po potrebi, u povodu
pravnoga lijeka odrediti ročište radi izvođenja dokaza i saslušanja stranaka.
(2) Na prijedlog ovrhovoditelja, pošto utvrdi da se ovršenik i nakon donošenja rješenja
iz stavka 1. ovoga članka ponašao protivno svojoj obvezi, sud će ovršeniku izreći
novčanu kaznu ili kaznu zatvora kojom mu je bio zaprijetio i istodobno mu zaprijetiti
novom novčanom kaznom ili kaznom zatvora ako se ponovno bude ponašao protivno
svojoj obvezi.
(3) Ako je već ovršnom ispravom ovršeniku naloženo da se ponaša u skladu sa svojom
obvezom pod prijetnjom novčane kazne ili kazne zatvora, smatrat će se da su ispunjeni
uvjeti za izricanje novčane kazne ili kazne zatvora iz stavka 2. ovoga članka ako se
ovršenik ponašao protivno svojoj obvezi nakon pravomoćnosti ovršne isprave.
(4) Ovrhovoditelj je dužan podnijeti prijedlog da se ovršeniku izrekne novčana kazna ili
kazna zatvora zato što se i nakon naloga suda ponašao protivno svojoj obvezi, u roku od
petnaest dana od saznanja za takvo ponašanje, a najkasnije u roku od jedne godine od
povrede obveze. Navedeni rokovi teku posebno za svako ponašanje protivno obvezi.
(5) Ovršeniku će se omogućiti da se očituje o ovrhovoditeljevu prijedlogu za izricanje
novčane kazne ili kazne zatvora. Po potrebi sud će održati i ročište radi izvođenja
dokaza i saslušanja stranaka.
(6) Sud će na prijedlog ovrhovoditelja izricati ovršeniku novčane kazne ili kazne
zatvora i prijetiti mu novim takvim kaznama sve dok se ovršenik ne prestane ponašati
protivno svojoj obvezi. Ukupno trajanje kazni zatvora kojima se zamjenjuju izrečene
novčane kazne u povodu iste ovršne isprave, odnosno ukupni zbroj kazni zatvora koje
mogu biti izrečene ovršeniku u povodu iste ovršne isprave, ne mogu prijeći šest
mjeseci.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 92/127(7) Sud će, na prijedlog ovrhovoditelja, rješenjem naložiti ovršeniku da dade osiguranje
za štetu, ako ovrhovoditelj učini vjerojatnim da bi štetu pretrpio time što bi se ovršenik i
nadalje ponašao protivno svojoj obvezi. Visinu i trajanje osiguranja, prema okolnostima
slučaja, određuje sud. Na temelju rješenja o davanju osiguranja sud će odrediti ovrhu i
prije njegove pravomoćnosti.
(8) Prijedlog za izricanje pojedine novčane kazne ili kazne zatvora ovrhovoditelj može
povući sve do pravomoćnosti odluke o izricanju tih kazni. U tom slučaju smatrat će se
kao da prijedlog za izricanje tih kazni nije podnesen. Troškove postupka izazvane
povučenim prijedlogom snosi ovrhovoditelj, osim ako se stranke nisu drukčije
sporazumjele.
(9) Novčanu kaznu i kaznu zatvora sud izvršava po službenoj dužnosti, nakon
pravomoćnosti rješenja kojim su izrečene.
(10) Postupak pokrenut prijedlogom iz stavka 1. ovoga članka smatra se dovršenim
pravomoćnošću rješenja o ovrsi. Postupak pokrenut prijedlogom za izricanje novčane
kazne ili kazne zatvora smatrat će se novim postupkom, ali se u tom postupku ne donosi
novo rješenje o ovrsi, nego samo rješenja iz stavaka 2. i 6. ovoga članka. Osiguranje
određeno u smislu odredbe stavka 7. ovoga članka ostaje na snazi s obzirom na sve
postupke iz stavaka 1., 2. i 6. ovoga članka, osim ako rješenjem kojim je to osiguranje
određeno nije što drugo određeno.
(11) O troškovima svakoga od postupaka u smislu odredbe stavka 9. ovoga članka sud
odlučuje, na zahtjev stranaka, u tim postupcima.
Ovrha radi uspostavljanja prijašnjega stanja
Članak 264.
(1) Ako je zbog ponašanja ovršenika protivno obvezi iz ovršne isprave nastala promjena
koja nije u skladu s pravom ovrhovoditelja, sud će ovlastiti ovrhovoditelja, na njegov
prijedlog, da sam, a po potrebi i uz pomoć sudskoga ovršitelja, uspostavi prijašnje stanje
na trošak i opasnost ovršenika.
(2) U pogledu polaganja iznosa potrebnoga za podmirenje troškova za uspostavljanje
prijašnjega stanja i određivanja konačne visine tih troškova primjenjuju se odredbe o
troškovima za ovrhu radnje koju može, pored ovršenika, obaviti i druga osoba.
(3) Ako je do promjena iz stavka 1. ovoga članka došlo nakon nastanka ovršne isprave,
sud će postupiti u skladu s odredbom stavka 1. ovoga članka tek pošto utvrdi da je do
promjene došlo zbog ponašanja ovršenika.
Ponovno smetanje posjeda
Članak 265.
(1) Ako je na osnovi ovršne isprave, donesene u postupku zbog smetanja posjeda, ovrha
provedena, ili je ovršenik dobrovoljno ispunio svoju obvezu, pa poslije toga ponovno
učini smetanje posjeda, koje se u biti ne razlikuje od prijašnjega, sud će na prijedlog
ovrhovoditelja na temelju iste ovršne isprave, ako je njome zabranjeno takvo buduće
ponašanje, donijeti novo rješenje o ovrsi radi uspostave prijašnjega stanja, ako je to
potrebno, i zaprijetiti ovršeniku izricanjem novčane kazne ako ponovno počini smetanje
posjeda. U tom se slučaju na odgovarajući način primjenjuju odredbe članka 263. ovoga
Zakona.
(2) Prijedlog za donošenje rješenja iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj može
podnijeti već u prvom prijedlogu za ovrhu na temelju rješenja zbog smetanja posjeda12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 93/127kojim je ovršeniku zabranjeno ponovno takvo ponašanje.
(3) Prijedlog za ovrhu iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj može podnijeti u roku od
trideset dana od dana saznanja za ponovno smetanje posjeda, a najkasnije u roku od
godine dana nakon ponovljenoga smetanja.
Pravo na naknadu štete
Članak 266.
Odredbama ove glave ne dira se u pravo ovrhovoditelja da u parnici traži naknadu štete
koja mu je nanesena time što se ovršenik ponašao protivno svojoj obvezi utvrđenoj u
ovršnoj ispravi.
Glava dvadeset treća
OVRHA RADI VRAĆANJA ZAPOSLENIKA NA RAD, ODNOSNO U
SLUŽBU
Mjesna nadležnost
Članak 267.
Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na temelju ovršne isprave kojom je poslodavcu
naloženo da zaposlenika vrati na rad i da člana tijela ovršenika vrati u službu i za
provedbu ovrhe, mjesno je nadležan sud na čijem se području nalazi sjedište
poslodavca.
Rok za podnošenje prijedloga za ovrhu
Članak 268.
Prijedlog za ovrhu iz članka 267. ovoga Zakona može se podnijeti u roku od trideset
dana od dana kada je ovrhovoditelj stekao pravo da taj prijedlog podnese.
Način provedbe ovrhe
Članak 269.
(1) Ovrha na temelju ovršne isprave kojom je ovršeniku naloženo da ovrhovoditelja
vrati na rad odnosno u službu provodi se izricanjem novčanih kazni prema odredbama
članka 16. stavaka 2., 3., 4., 9., 11., 12. i 15. ovoga Zakona.
(2) Novčane kazne izriču se prema odredbama ovoga Zakona o ovrsi radi ostvarenja
radnje koju može obaviti samo ovršenik.
Naknada plaće u slučaju vraćanja zaposlenika na rad
Članak 270.
(1) Ovrhovoditelj koji je podnio prijedlog da bude vraćen na rad, odnosno u službu
može predložiti da sud donese rješenje kojim će odrediti da mu je ovršenik dužan
isplatiti na ime plaće mjesečne iznose dospjele od pravomoćnosti odluke pa dok
ponovno ne bude vraćen na posao, te odrediti ovrhu radi naplate dosuđenih iznosa.
(2) Prijedlog za naknadu može se spojiti s prijedlogom za ovrhu radi vraćanja na rad ili
može biti podnesen naknadno do završetka ovršnoga postupka.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 94/127(3) Rješenjem kojim se prijedlog za naknadu prihvaća ima učinak rješenja kojim se
utvrđuje postojanje obveze ovršenika i učinak rješenja o ovrsi. To rješenje može biti
provedeno prije njegove pravomoćnosti.
(4) Ovršenik može predložiti da se rješenje iz stavka 3. ovoga članka stavi izvan snage,
ako su se nakon njegova donošenja izmijenile okolnosti na osnovi kojih je doneseno.
(5) Mjesečna naknada plaće određuje se u iznosu koji bi ovrhovoditelj ostvario da je bio
na radu. Mjesečna naknada obuhvaća i plaćanje poreza te drugih davanja po osnovi
plaće.
(6) Ovrhovoditelj može svoje pravo na naknadu ostvarivati i u posebnom postupku pred
nadležnim sudom.
(7) Ako je sud djelomice prihvatio zahtjev za isplatu naknade, uputit će ovrhovoditelja
da ostatak ostvaruje u postupku pred nadležnim sudom.
Glava dvadeset četvrta
OVRHA DIOBOM STVARI
Mjesna nadležnost
Članak 271.
Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu diobom zajedničke nekretnine, ostavine ili druge
zajedničke stvari i za provedbu te ovrhe mjesno je nadležan sud na čijem se području
nalazi stvar.
Fizička dioba
Članak 272.
(1) Fizičku diobu zajedničke stvari sud će odrediti ako je takva dioba predviđena
ovršnom ispravom.
(2) Pojedine radnje provedbe fizičke diobe poduzima, prema okolnostima slučaja, sudac
ili sudski ovršitelj.
(3) Sud će pozvati sudionike da budu nazočni provedbi diobe.
(4) U slučaju potrebe sud će odrediti i vještačenje.
Dioba prodajom
Članak 273.
Ako na temelju ovršne isprave zajedničku stvar treba, radi njezine diobe, prodati,
prodaja će se obaviti na način propisan ovim Zakonom za ovrhu na pokretnoj ili
nepokretnoj stvari, osim ako se stranke o pojedinim pitanjima drukčije ne sporazumiju.
Određivanje načina diobe rješenjem suda
Članak 274.
(1) Sud pred kojim teče ovršni postupak odlučuje, po pravilima imovinskoga prava,
hoće li se dioba obaviti fizički ili prodajom, ako ovršnom ispravom način diobe nije
određen niti su se stranke o tome sporazumjele.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 95/127(2) Dioba će se obaviti prodajom ako se u ovršnom postupku utvrdi da fizička dioba,
određena ovršnom ispravom, nije moguća ili je moguća samo uz znatno smanjenje
vrijednosti stvari.
Troškovi postupka
Članak 275.
(1) Troškove provedbe ovrhe po odredbama ove glave snose svi sudionici razmjerno
vrijednosti svojih udjela u zajedničkoj stvari.
(2) Stranka koja je prouzročila posebne troškove dužna ih je naknaditi onim strankama
koje su ih imale.
Glava dvadeset peta
OSTVARENJE TRAŽBINE NA DAVANJE IZJAVE VOLJE
Bezuvjetna tražbina
Članak 276.
(1) Ako je ovršenik odlukom koja ima svojstvo ovršne isprave obvezan na davanje
izjave volje, smatra se da je izjavu dao pravomoćnošću te odluke.
(2) Ako je ovršenik sudskom ili upravnom nagodbom ili javnobilježničkom ispravom
obvezan na davanje izjave volje, smatra se da je izjavu dao danom dospijeća njegove
obveze.
Uvjetna tražbina
Članak 277.
Ako ispunjenje tražbine na davanje izjave volje zavisi od ispunjenja neke obveze
ovrhovoditelja ili kojega drugog uvjeta, smatra se da je ovršenik dao izjavu volje kad
ovrhovoditelj ispuni svoju obvezu ili kad bude ispunjen koji drugi uvjet.
Razdjel četvrti
SUDJELOVANJE JAVNIH BILJEŽNIKA U OVRSI
Glava dvadeset šesta
ODREĐIVANJE OVRHE NA TEMELJU VJERODOSTOJNE ISPRAVE
Nadležnost javnih bilježnika
Članak 278.
Javni bilježnici odlučuju o prijedlogu za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave u
skladu s odredbama ovoga Zakona.
Podnošenje prijedloga za ovrhu javnom bilježniku
Članak 279.
(1) Za određivanje ovrhe mjesno je nadležan javni bilježnik čije sjedište je u jedinici
područne (regionalne) samouprave prebivališta ili sjedišta ovršenika.
(2) Ako je jednim prijedlogom za ovrhu zatražena ovrha protiv više ovršenika, a za njih
ne postoji mjesna nadležnost istog javnog bilježnika, nadležan je javni bilježnik koji je12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 96/127mjesno nadležan za jednog od ovršenika.
(3) Ako prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave bude podnesen sudu
umjesto javnom bilježniku, prema odredbi stavka 1. ovoga članka, sud će prijedlog
odbaciti. Na isti način sud će postupiti ako je prijedlog iz stavka 1. ovoga članka
podnesen mjesno nenadležnom javnom bilježniku.
Sadržaj prijedloga za ovrhu
Članak 280.
(1) Ovrhovoditelj može u prijedlogu za ovrhu predložiti da se ovrha odredi na jednom
ili više predmeta ovrhe.
(2) Ovrhovoditelj može u prijedlogu za ovrhu predložiti i da se ovrha radi naplate
određene tražbine općenito odredi na imovini ovršenika, bez navođenja sredstva i
predmeta ovrhe.
Postupanje u povodu prijedloga
Članak 281.
(1) Ako javni bilježnik ocijeni da je prijedlog za ovrhu dopušten i osnovan, donijet će
rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave i dostaviti ga strankama.
(2) Ako javni bilježnik ocijeni da prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave
nije dopušten, uredan (članak 39. stavak 3.) ili osnovan, proslijedit će predmet
nadležnom sudu (članak 287.) radi donošenja odluke.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka sud će odrediti ovrhu na temelju vjerodostojne
isprave ako ocijeni da je prijedlog za ovrhu dopušten, uredan i osnovan.
(4) Javni bilježnik će donijeti odluku iz stavka 1. ovoga članka ili će spis proslijediti
sudu sukladno odredbi stavka 2. ovoga članka najkasnije u roku od 30 dana, računajući
od dana zaprimanja prijedloga.
(5) U slučaju iz stavka 3. ovoga članka sud će svoju odluku donijeti u roku od 60 dana,
računajući od dana kada je zaprimio spis.
(6) Nakon dvije uzastopne neuspjele dostave rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne
isprave ovrhovoditelju, javni bilježnik će rješenje istaknuti na oglasnoj ploči u čekaonici
u svojem uredu. Smatrat će se da je dostava obavljena istekom osmoga dana od dana
isticanja rješenja na oglasnoj ploči.
(7) Nakon dostave rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave ovrhovoditelju te
dva bezuspješna pokušaja dostave rješenja na adresu ovršenika fizičke osobe koja ne
obavlja registriranu djelatnost, javni bilježnik sve daljnje radnje dostave obavlja na
pisani zahtjev ovrhovoditelja.
(8) Javni bilježnik će obavijest o dva neuspjela pokušaja dostave iz stavka 7. ovoga
članka uputiti ovrhovoditelju osobnom dostavom putem davatelja poštanskih usluga, na
adresu ovrhovoditelja iz prijedloga, uz upozorenje o pravnim posljedicama iz stavaka 9.
i 10. ovoga članka.
(9) Ako dostava obavijesti iz stavka 8. ovoga članka ne uspije, bez obzira na razlog,
javni bilježnik će obavijest istaknuti na oglasnoj ploči u čekaonici u svojem uredu.
Smatrat će se da je dostava obavljena istekom osmoga dana od dana isticanja obavijesti
na oglasnoj ploči.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 97/127(10) Ako ovrhovoditelj u roku od 15 dana od dana dostave obavijesti iz stavka 8. ovoga
članka nije od javnog bilježnika zahtijevao poduzimanje daljnje radnje dostave rješenja
ovršeniku, smatra se da je postupak obustavljen istekom toga roka. Na zahtjev
ovrhovoditelja ili ovršenika javni bilježnik će izdati potvrdu da je na temelju ovoga
Zakona postupak obustavljen.
(11) Ako nakon donošenja rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave
ovrhovoditelj u cijelosti ili djelomično povuče prijedlog za ovrhu, javni bilježnik će
rješenjem obustaviti ovrhu.
(12) Javni bilježnik će rješenjem obustaviti ovrhu i ako tijekom postupka utvrdi da je
ovršenik umro prije pokretanja postupka ili da je ovršenik koji je pravna osoba prestao
postojati.
(13) Ako stranka podnese žalbu protiv rješenja iz stavaka 11. i 12. ovog članka, javni
bilježnik će proslijediti spis nadležnom sudu radi provedbe postupka u povodu žalbe.
Prigovor protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave
Članak 282.
(1) Ovršenik može podnijeti prigovor protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne
isprave javnom bilježniku koji ga je izdao.
(2) Javni bilježnik kojem je podnesen nepravodoban ili nedopušten prigovor protiv
rješenja koje je izdao proslijedit će spis radi donošenja odluke u povodu prigovora
nadležnom sudu koji će donijeti rješenje o odbacivanju takva prigovora.
(3) Javni bilježnik kojem je podnesen pravodoban i dopušten prigovor protiv rješenja
koje je izdao proslijedit će spis radi provedbe postupka u povodu prigovora nadležnom
sudu, koji će u povodu takva prigovora donijeti odluke iz članaka 57. i 58. ovoga
Zakona.
(4) Spis proslijeđen sudu radi provedbe postupka po prigovoru, žalbi ili zahtjevu za
odgodu ovrhe, po okončanju postupka, ostaje kod suda.
Potvrda o pravomoćnosti i ovršnosti
Članak 283.
(1) Na zahtjev ovrhovoditelja javni će bilježnik staviti na otpravak rješenja o ovrsi koje
je donio potvrdu o njegovoj pravomoćnosti i ovršnosti ako u roku od osam dana od
isteka roka za prigovor ne primi prigovor.
(2) Javni bilježnik može staviti na otpravak rješenja o ovrsi iz stavka 1. ovoga članka
potvrdu o njegovoj pravomoćnosti i ovršnosti i kad je prigovor podnesen u roku od
osam dana od isteka roka za prigovor ako ocijeni da očito nije pravodoban.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka javni će bilježnik postupiti u skladu s odredbom
članka 282. stavka 2. ovoga Zakona.
(4) Otpravak rješenja o ovrsi s potvrdom o pravomoćnosti i ovršnosti javni bilježnik
predat će ovrhovoditelju.
(5) Naknadni otpravak rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave s potvrdom
pravomoćnosti i ovršnosti, javni bilježnik predaje ovrhovoditelju samo na pisani i
obrazloženi podnesak ovrhovoditelja.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 98/127(6) Potvrdu pravomoćnosti i ovršnosti rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave
u spisima koji se nalaze kod suda izdaje sud.
Izvansudska ovrha
Članak 284.
(1) Na temelju pravomoćnog i ovršnog rješenja o ovrsi kojim je ovrha određena na
novčanoj tražbini po računu kod banke ili općenito na imovini ovršenika, ovrhovoditelj
može izravno zatražiti od Agencije da banci izda nalog da iznos za koji je ovrha
određena prenese sa svih ovršenikovih računa koji se vode pod njegovim osobnim
identifikacijskim brojem na račun koji je određen u rješenju o ovrsi, odnosno na
ovrhovoditeljev račun kojeg je odredio u zahtjevu za provedbu ovrhe.
(2) Na temelju pravomoćnog i ovršnog rješenja o ovrsi kojim je ovrha određena na
stalnom novčanom primanju ili općenito na imovini ovršenika, ovrhovoditelj može
izravno zatražiti od poslodavca ili drugog isplatitelja stalnoga novčanog primanja da mu
isplati iznos kojim će se namiriti njegova tražbina radi čijeg je ostvarenja ovrha
određena. Isplatitelj stalnoga novčanog primanja dužan je prigodom postupanja po
rješenju o ovrsi voditi računa o pravilima o ograničenju ovrhe na takvim primanjima.
(3) Predajom rješenja o ovrsi isplatitelju stalnoga novčanog primanja, odnosno
dostavom naloga Agencije banci iz stavka 1. ovoga članka ovrhovoditelj stječe založno
pravo na novčanoj tražbini ovršenika prema banci za isplatu novčanih sredstava na
računu, odnosno na novčanoj tražbini ovršenika prema isplatitelju stalnoga novčanog
primanja.
(4) Agencija i isplatitelj stalnoga novčanog primanja dužni su u povodu rješenja o ovrsi
iz stavaka 1. i 2. ovoga članka postupati kao u povodu pravomoćnog rješenja o ovrsi
koje im je dostavio sud.
(5) Tijekom izvansudske ovrhe ovršenik može nadležnom sudu iz članka 287. ovoga
Zakona protiv rješenja o ovrsi podnijeti žalbu nakon proteka roka, zatražiti od toga suda
da odgodi ovrhu, odnosno pred njime poduzimati druge radnje na koje bi inače bio
ovlašten tijekom sudske ovrhe.
Sudska ovrha
Članak 285.
(1) Na temelju pravomoćnog i ovršnog rješenja o ovrsi kojim je ovrha određena na
drugom predmetu, a ne na tražbini po računu kod banke ili na stalnom novčanom
primanju, ovrhovoditelj može zatražiti od nadležnog suda da provede ovrhu na tom
predmetu.
(2) Na temelju pravomoćnog i ovršnog rješenja o ovrsi kojim je ovrha određena na
tražbini po računu kod banke ili na stalnom novčanom primanju, odnosno općenito
određena na imovini ovršenika, ovrhovoditelj može zatražiti od suda da ovrhu odredi na
predmetu ovrhe na kojem se na temelju takvoga rješenja ne može tražiti izvansudska
ovrha. U tom slučaju sud će postupiti kao da je od njega zatraženo da ovrhu odredi
drugim sredstvom i na drugom predmetu ovrhe.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka mjesno je nadležan sud koji bi bio mjesno
nadležan za određivanje ovrhe na novom predmetu ovrhe na temelju ovršne isprave.
Pritužba ovršenika
Članak 286.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 99/127(1) U postupku pred sudom iz članka 285. ovoga Zakona ovršenik može u roku od osam
dana do primitka obavijesti o započinjaju provede ovrhe podnijeti pritužbu da je protiv
rješenja o ovrsi koje je izdao javni bilježnik pravodobno podnio prigovor. Ako sud
utvrdi da je prigovor pravodobno podnesen, postupit će u skladu s odredbama članka
58. ovoga Zakona.
(2) Ako sud utvrdi da prigovor protiv rješenja o ovrsi nije uopće podnesen, odbacit će
pritužbu, a ako utvrdi da prigovor protiv rješenja o ovrsi nije pravodobno podnesen,
odbit će pritužbu i prigovor odbaciti.
(3) Obavijest suda ovršeniku o započinjanju provedbe ovrhe treba sadržavati i pouku o
pravu na pritužbu.
(4) U postupku pred sudom ovršenik može podnijeti žalbu nakon proteka roka.
(5) Ovršenik može nadležnom sudu podnijeti pritužbu iz stavka 1. ovoga članka i u
slučaju izvansudske ovrhe iz članka 284. ovoga Zakona.
Nadležni sud
Članak 287.
(1) U slučajevima iz članka 281. stavka 2., članka 282. stavaka 2. i 3., članka 284.
stavka 5. i članka 286. stavka 5. ovoga Zakona javni bilježnik će spis proslijediti sudu
koji bi bio stvarno i mjesno nadležan da je ovrha predložena na temelju ovršne isprave.
Ako je ovrha predložena općenito na imovini ovršenika, pravne osobe i fizičke osobe
koja obavlja registriranu djelatnost, spis se prosljeđuje općinskom sudu mjesno
nadležnom prema adresi sjedišta iz upisnika. Ako je ovrha predložena općenito na
imovini ovršenika fizičke osobe koja ne obavlja registriranu djelatnost, spis se
prosljeđuje općinskom sudu mjesno nadležnom prema adresi iz prijedloga. Kada je
ovršenik Republika Hrvatska ili koja druga pravna osoba s javnim ovlastima koja
djeluje na cijelom državnom području, spis se prosljeđuje općinskom sudu na čijem
području ovrhovoditelj ima prebivalište ili sjedište u Republici Hrvatskoj. Ako
ovrhovoditelj nema prebivalište ili sjedište u Republici Hrvatskoj, za ovrhu protiv
Republike Hrvatske spis se prosljeđuje općinskom sudu u Zagrebu, a za ovrhu protiv
drugih pravnih osoba s javnim ovlastima sud na čijem je području njihovo sjedište.
(2) Dostava prema odredbi članka 8. stavaka 1., 2. i 3. ovoga Zakona obavlja se na
oglasnoj ploči općinskog suda na čijem je području adresa sjedišta upisanog u upisnik.
Primjena pravila o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave
Članak 288.
U postupku određivanja javnobilježničke ovrhe na temelju vjerodostojne isprave
primjenjuju se odredbe ovoga Zakona o određivanju ovrhe na temelju vjerodostojne
isprave i pravnim lijekovima protiv rješenja o ovrsi na temelju takve isprave.
Pravo javnih bilježnika na nagradu i naknadu troškova
Članak 289.
(1) Za obavljanje poslova iz postupka ovrhe javni bilježnici imaju pravo na nagradu i
naknadu troškova u skladu s odredbama Tarife o nagradama i naknadi troškova javnih
bilježnika u ovršnom postupku, koju donosi ministar nadležan za poslove pravosuđa. Za
ove poslove javni bilježnici ne naplaćuju javnobilježničku pristojbu.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 100/127(2) Nagrada i naknada troškova koje ovrhovoditelj plati javnom bilježniku dio su
troškova ovrhe. Javni će bilježnik ovrhovoditelju izdati obračun tih naknada.
(3) Za određivanje ovrhe prema odredbama ovoga dijela Zakona ne plaća se sudska
pristojba.
(4) Za provedbu ovrhe u smislu odredaba članka 285. ovoga Zakona plaća se sudska
pristojba.
Dio treći
OSIGURANJE
Glava dvadeset sedma
OPĆE ODREDBE
Primjena odredaba o ovrsi
Članak 290.
Na osiguranje tražbine prema ovom dijelu Zakona na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe ovoga Zakona o ovrsi radi ostvarenja tražbine.
Sredstva osiguranja
Članak 291.
Kao sredstva osiguranja mogu se odrediti samo sredstva predviđena ovim ili drugim
zakonom.
Stvarna nadležnost
Članak 292.
(1) Općinski sudovi nadležni su određivati i provoditi osiguranje, osim ako zakonom to
nije povjereno kojem drugom sudu.
(2) Trgovački sudovi nadležni su određivati i provoditi osiguranje u predmetima u
kojima su nadležni određivati ovrhu.
Nedopustivost osiguranja
Članak 293.
Osiguranje nije dopušteno na stvarima i pravima koji po ovom Zakonu ne mogu biti
predmet ovrhe, osim ako odredbama ovoga dijela Zakona nije drukčije određeno.
Nadležnost za određivanje osiguranja po službenoj dužnosti
Članak 294.
Za određivanje i provedbu osiguranja po službenoj dužnosti nadležan je sud koji je
nadležan po prijedlogu predlagatelja osiguranja, osim ako zakonom nije drukčije
određeno.
Glava dvadeset osma
OSIGURANJE PRISILNIM ZASNIVANJEM ZALOŽNOGA PRAVA NA
NEKRETNINI12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 101/127Mjesna nadležnost
Članak 295.
(1) Za odlučivanje o prijedlogu za osiguranje novčane tražbine prisilnim zasnivanjem
založnoga prava na nekretnini nadležan je sud koji vodi javnu knjigu u kojoj treba
provesti upis.
(2) Za provedbu osiguranja nadležan je sud koji vodi javnu knjigu za tu nekretninu.
Pretpostavke zasnivanja
Članak 296.
Na osnovi ovršne isprave kojom je utvrđena novčana tražbina predlagatelj osiguranja
ima pravo tražiti osiguranje te tražbine zasnivanjem založnoga prava na nekretnini
protivnika osiguranja.
Način zasnivanja založnoga prava
Članak 297.
(1) Na nekretnini upisanoj u zemljišnoj knjizi založno pravo zasniva se uknjižbom.
(2) Pri uknjižbi založnoga prava u zemljišnoj će se knjizi naznačiti ovršivost tražbine
radi osiguranja kojega je uknjižba određena.
(3) Ako je predlagatelj osiguranja prije nego što je tražbina postala ovršna već stekao na
temelju ugovora založno pravo za tu tražbinu na istoj nekretnini ili je založno pravo
predbilježeno sud će, na prijedlog predlagatelja osiguranja, odrediti da se u zemljišnoj
knjizi zabilježi ovršivost tražbine.
(4) Ako protivnik osiguranja nije upisan u zemljišnoj knjizi kao vlasnik nekretnine,
predlagatelj osiguranja dužan je uz prijedlog dostaviti ispravu podobnu za upis prava
vlasništva protivnika osiguranja.
Učinak uknjižbe i zabilježbe
Članak 298.
(1) Uknjižba založnoga prava i zabilježba ovršivosti tražbine imaju takav učinak da se
ovrha na toj nekretnini može provesti i prema trećoj osobi koja je tu nekretninu kasnije
stekla.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka ovrha na nekretnini odredit će se protiv osobe
koja je upisana kao vlasnik, i to na temelju ovršne isprave na temelju koje je u
zemljišnu knjigu upisano založno pravo i zabilježba ovršivosti te izvatka iz zemljišne
knjige iz kojega proizlazi da je ta osoba upisana kao vlasnik nakon upisa založnoga
prava i zabilježbe ovršivosti.
Glava dvadeset deveta
SUDSKO I JAVNOBILJEŽNIČKO ZALOŽNOPRAVNO OSIGURANJE NA
TEMELJU SPORAZUMA STRANAKA
1. Sudsko osiguranje novčane tražbine zasnivanjem založnoga prava na
temelju sporazuma stranaka
Mjesna nadležnost12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 102/127Članak 299.
Mjesno nadležan sud za odlučivanje o prijedlogu za osiguranje novčane tražbine
predlagatelja osiguranja zasnivanjem založnoga prava na stvarima i pravima protivnika
osiguranja te za provedbu osiguranja, određuje se odgovarajućom primjenom pravila
ovoga Zakona o mjesnoj nadležnosti suda u ovršnim postupcima radi naplate novčane
tražbine na pojedinim vrstama predmeta ovrhe.
Prijedlog za osiguranje
Članak 300.
Radi osiguranja novčane tražbine predlagatelja osiguranja stjecanjem založnoga prava
na određenim predmetima osiguranja, predlagatelj osiguranja i protivnik osiguranja
mogu suglasno tražiti od suda da odredi i provede u korist predlagatelja osiguranja:
1. uknjižbu založnoga prava na nekretnini protivnika osiguranja,
2. polaganje kod zemljišnoknjižnog suda sporazuma stranaka o zasnivanju založnog
prava na nekretninama koje nisu upisane u zemljišne knjige
3. upis založnog prava na pokretnim stvarima protivnika osiguranja,
4. upis založnog prava na novčanoj tražbini protivnika osiguranja,
5. upis založnog prava na dijelu primanja protivnika osiguranja po osnovi ugovora o
radu ili službi,
6. upis založnog prava na dijelu mirovine, invalidnine ili naknade izgubljene zarade,
7. upis založnog prava na tražbini koju protivnik osiguranja ima na računu kod banke ili
na štednoj knjižici,
8. upis založnog prava na tražbini da se predaju ili isporuče pokretne stvari ili da se
preda nekretnina,
9. upis založnog prava na drugim imovinskim, odnosno materijalnim pravima,
10. upis založnog prava na ispravama o dionici i drugim vrijednosnim papirima te
njihovo povjeravanje na čuvanje,
11. upis založnog prava na dionicama za koje nije izdana isprava o dionici te udjela,
odnosno poslovnih udjela u trgovačkim društvima,
12. upis založnog prava na vrijednosnicama koje se vode kod Depozitarnog društva.
Ročište u povodu prijedloga i sporazum stranaka
Članak 301.
(1) Na prijedlog jedne ili obiju stranaka sud će odrediti ročište, na kojem će u zapisnik
utvrditi sporazum stranaka o postojanju tražbine predlagatelja osiguranja i vrijeme
njezina dospijeća te njihovu suglasnost da se radnjama osiguranja iz članka 300. ovoga
Zakona, u ovisnosti o predmetu osiguranja, osigura ta novčana tražbina zasnivanjem
založnoga prava. U sporazumu stranke mogu utvrditi i vrijednost predmeta osiguranja
koja će u ovršnom postupku biti osnova za utvrđivanje vrijednosti predmeta osiguranja
radi njegova unovčenja.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 103/127(2) Potpisani zapisnik o sporazumu stranaka iz stavka 1. ovoga članka ima snagu sudske
nagodbe.
(3) Novčana tražbina iz stavka 1. ovoga članka može biti izražena i u kunskoj
protuvrijednosti određenoga iznosa utvrđenoga u stranoj valuti.
(4) Stranke mogu osigurati i nenovčanu tražbinu predlagatelja osiguranja tako da u
sporazumu iz stavka 1. ovoga članka utvrde njegovu novčanu protuvrijednost.
Osiguranje će se odrediti i provesti radi osiguranja novčane protuvrijednosti nenovčane
tražbine. Ako stranke u sporazumu iz stavka 1. ovoga članka drukčije ne odrede,
nenovčana tražbina ne prestaje sklapanjem toga sporazuma.
(5) Nakon dospijeća nenovčane tražbine iz stavka 4. ovoga članka predlagatelj
osiguranja može, po svom izboru, tražiti ovrhu radi ostvarenja nenovčane tražbine ili
ovrhu radi naplate njegove nenovčane protuvrijednosti. Ako se u postupku ovrhe radi
naplate novčane protuvrijednosti nenovčane tražbine predlagatelj osiguranja makar i
djelomice namiri, prestaje u cijelosti njegova nenovčana tražbina i smatrat će se da
predlagatelj osiguranja ima prema protivniku samo novčanu tražbinu koja odgovara
nenamirenom dijelu novčane protuvrijednosti nenovčane tražbine.
Odredivost visine i dospjelosti tražbine
Članak 302.
(1) Tražbina iz članka 301. stavka 1. ovoga Zakona treba biti određena ili odrediva.
(2) Smatrat će se da je tražbina odrediva ako je u sporazumu iz članka 301. stavka 1.
ovoga Zakona naznačen okvirni iznos buduće tražbine koja se osigurava s obzirom na
određeni pravni odnos ili više pravnih odnosa stranaka te ako su vjerovnik ili treća
osoba ovlašteni naknadno odrediti visinu tražbine nastale do toga okvirnoga iznosa i
vrijeme njezine dospjelosti.
Određivanje i provedba osiguranja
Članak 303.
(1) Na temelju sporazuma iz članka 301. ovoga Zakona, sud će rješenjem odrediti mjere
osiguranja iz članka 300. ovoga Zakona i poduzeti sve potrebne radnje radi njihove
provedbe.
(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka ima važnost rješenja o osiguranju.
(3) Provedbom radnji osiguranja iz stavka 1. ovoga članka predlagatelj osiguranja stječe
založno pravo na određenom predmetu osiguranja.
Primjena drugih odredaba ovoga Zakona
Članak 304.
Na osiguranje novčane tražbine zasnivanjem založnoga prava na nekretnini protivnika
osiguranja, na temelju sporazuma stranaka na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članaka 297. i 298. ovoga Zakona.
Određivanje i provedba ovrhe
Članak 305.
(1) Na prijedlog predlagatelja osiguranja sud će rješenjem, kad utvrdi da je sporazum
stranaka iz članka 301. ovoga Zakona postao ovršan, radi namirenja osigurane novčane12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 104/127tražbine predlagatelja osiguranja odrediti i provesti ovrhu na predmetima protivnika
osiguranja na kojima je na temelju sporazuma stranaka stečeno založno pravo, prema
odredbama ovoga Zakona o ovrsi na stvarima odnosno pravima ovršenika.
(2) Rješenje iz stavka 1. ovoga članka ima važnost rješenja o ovrsi.
(3) Zabilježba ovrhe na nekretnini ima pravni učinak od dana uknjižbe založnoga prava
na nekretnini u postupku osiguranja.
(4) U postupku ovrhe radi naplate novčane tražbine osigurane založnim pravom prema
odredbama ove glave, radnje kojima je založno pravo stečeno neće se ponavljati, nego
će imati pravni učinak od dana stjecanja založnoga prava u postupku osiguranja.
(5) U ovršnom postupku iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se odredbe ovoga
Zakona o zaštiti ovršenika, o izuzeću od ovrhe i o ograničenju ovrhe na određenim
predmetima ovrhe.
Osiguranje stjecanjem založnoga prava na stvarima i pravima drugih osoba
Članak 306.
(1) Ako je druga osoba suglasna da se na njezinoj stvari ili pravu zasnuje založno pravo
radi osiguranja novčane tražbine predlagatelja osiguranja, ta će se osoba pozvati na
ročište iz članka 301. ovoga Zakona, a sud će u zapisnik s toga ročišta, u sporazum
stranaka o osiguranju, unijeti i njezinu izjavu o toj suglasnosti.
(2) Potpisani zapisnik iz stavka 1. ovoga članka ima važnost sudske nagodbe i prema
osobi koja se suglasila da se na njezinoj stvari ili pravu zasnuje založno pravo.
(3) Založno pravo na predmetu treće osobe stječe se na način na koji se stječe na
predmetu protivnika osiguranja.
(4) Na temelju zapisnika iz stavka 1. ovoga članka predlagatelj osiguranja može radi
naplate osigurane tražbine neposredno predložiti ovrhu protiv osobe iz te odredbe na
predmetu na kojemu je radi osiguranja njegove tražbine zasnovano založno pravo.
(5) Odredba članka 306. ovoga Zakona primijenit će se na odgovarajući način i u
slučaju iz stavka 4. ovoga članka.
2. Javnobilježničko osiguranje novčane tražbine zasnivanjem založnoga prava
Zasnivanje založnoga prava na temelju javnobilježničke isprave
Članak 307.
(1) Sporazum vjerovnika i dužnika koji se po svom sadržaju podudara sa sporazumom
stranaka iz članka 301. stavka 1. ovoga Zakona, sklopljen u obliku javnobilježničkoga
akta ili solemnizirane privatne isprave, koji sadrže i izjavu dužnika da je suglasan da se,
radi osiguranja određene novčane tražbine vjerovnika, na nekom njegovu predmetu
može zasnovati založno pravo radnjama iz članka 300. točaka 2. do 12. ovoga Zakona
koje će umjesto suda poduzeti javni bilježnik, izjednačeni su po svom učinku sa
zapisnikom iz članka 301. stavka 2. ovoga Zakona.
(2) Radnje iz članka 300. točaka 2. do 12. ovoga Zakona kojima se na predmetima
protivnika osiguranja stječe založno pravo javni bilježnik poduzima na način predviđen
za poduzimanje tih radnji od strane suda, s time da javni bilježnik sve radnje za čije je
poduzimanje potrebna suradnja stranaka smije poduzeti samo uz suglasnost stranaka.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 105/127(3) Koji je javni bilježnik ovlašten poduzimati pojedine radnje osiguranja, ocjenjuje se
prema pravilima o službenom području i sjedištu javnih bilježnika.
Primjena odredaba o sudskom osiguranju
Članak 308.
(1) Na javnobilježničko osiguranje na odgovarajući se način primjenjuju odredbe članka
300. do 306. ovoga Zakona, osim odredbe stavka 1. članka 305. ovoga Zakona o
rješenju o osiguranju.
(2) Dužnik svoje prigovore protiv javnobilježničkoga osiguranja može ostvarivati u
posebnoj parnici u kojoj će pobijati sporazume iz članka 307. stavka 1. ovoga Zakona.
(3) Treći mogu svoje prigovore protiv javnobilježničkoga osiguranja ostvarivati u
postupku pred sudom po pravilima koja važe za isticanje tih prigovora protiv sudskoga
osiguranja iz 1. odjeljka ove glave.
Glava trideseta
SUDSKO I JAVNOBILJEŽNIČKO OSIGURANJE PRIJENOSOM
VLASNIŠTVA NA STVARI I PRIJENOSOM PRAVA
1. Sudsko osiguranje
Mjesna nadležnost
Članak 309.
Mjesno nadležan sud za odlučivanje o prijedlogu za osiguranje novčane tražbine
prijenosom vlasništva na stvari i prijenosom prava određuje se odgovarajućom
primjenom odredbi ovoga Zakona o mjesnoj nadležnosti suda u ovršnim postupcima
radi ostvarenja novčane tražbine na pojedinim vrstama predmeta ovrhe.
Sporazum o osiguranju prijenosom vlasništva i prijenosom prava
Članak 310.
(1) Jedna ili obje stranke mogu tražiti od suda da odredi ročište i da na tom ročištu u
zapisnik unese njihov sporazum o tome da se radi osiguranja određene novčane tražbine
predlagatelja osiguranja prenese na predlagatelja osiguranja vlasništvo na nekoj stvari
protivnika osiguranja, ili da se u tu svrhu na predlagatelja osiguranja prenese neko
njegovo pravo. Osigurati se može i buduća tražbina.
(2) U sporazum treba unijeti odredbu o tome kad će osigurana tražbina dospjeti,
odnosno kako će se njezino dospijeće odrediti. Protivnik osiguranja može biti i osoba
prema kojoj predlagatelj osiguranja nema tražbine koja se osigurava.
(3) Sporazum iz stavka 1. ovoga članka može se odnositi i na osiguranje nenovčane
tražbine, ali u tom slučaju u sporazumu mora biti određena novčana protuvrijednost te
tražbine. Nakon dospijeća nenovčane tražbine predlagatelj osiguranja može birati hoće
li tražiti ovrhu radi prisilnoga ostvarenja nenovčane tražbine ili po odredbama ove
Glave ostvarivati svoja prava kao da je prijenos vlasništva na stvari ili prijenos prava
obavljen radi osiguranja novčane protuvrijednosti nenovčane tražbine.
(4) Sporazum iz stavka 1. ovoga članka ima učinak sudske nagodbe.
(5) U sporazum iz stavka 1. ovoga Zakona može se unijeti i izjava protivnika osiguranja
da je suglasan da predlagatelj osiguranja može neposredno na temelju toga zapisnika12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 106/127protiv njega zatražiti ovrhu radi predaje predmeta osiguranja u posjed nakon dospijeća
osigurane tražbine. Zapisnik koji sadrži takvu izjavu je ovršna isprava.
Odredivost visine i dospjelosti tražbine
Članak 311.
(1) Tražbina iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona treba biti određena ili odrediva.
(2) Smatrat će se da je tražbina odrediva ako je u sporazumu iz članka 310. stavka 1.
ovoga Zakona naznačen okvirni iznos buduće tražbine koja se osigurava s obzirom na
određeni pravni odnos ili više pravnih odnosa stranaka te ako su vjerovnik ili treća
osoba ovlašteni naknadno odrediti visinu tražbine nastale do toga okvirnoga iznosa i
vrijeme njezine dospjelosti.
(3) U sporazumu iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona stranke mogu utvrditi i koji
drugi način naknadnoga određivanja visine tražbine i njezine dospjelosti.
Posebno o sporazumu o prijenosu vlasništva na nekretnini
Članak 312.
(1) Ako se sporazumom iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona prenosi vlasništvo na
nekretnini upisanoj u zemljišnoj knjizi, sporazum treba sadržavati i izjavu protivnika
osiguranja o tome da je suglasan da se neposredno na temelju sporazuma može u
zemljišnoj knjizi obaviti taj prijenos.
(2) Na temelju zapisnika iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona i izjave protivnika
osiguranja iz stavka 1. ovoga članka stranke mogu tražiti prijenos vlasništva na
nekretnini upisanoj u zemljišnoj knjizi uz zabilježbu da je prijenos obavljen radi
osiguranja određene tražbine predlagatelja osiguranja.
Stjecanje vlasništva na stvarima koje nisu upisane u zemljišne knjige, odnosno
stjecanje prava
Članak 313.
(1) Predlagatelj osiguranja postaje vlasnikom nekretnine koja nije upisana u zemljišnoj
knjizi polaganjem u sud sporazuma iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona.
(2) Predlagatelj osiguranja postaje vlasnikom pokretnina potpisivanjem zapisnika iz
članka 310. stavka 1. ovoga Zakona i upisom vlasništva radi osiguranja u zakonom
propisani upisnik.
(3) Smatrat će se da je prijenos prava obavljen potpisivanjem zapisnika iz članka 310.
stavka 1. ovoga Zakona i upisom vlasništva radi osiguranja u zakonom propisani
upisnik.
(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, vlasništvo i prava koja proizlaze iz
nematerijaliziranih vrijednosnih papira stječu se u trenutku njihova upisa na računu
nematerijaliziranih vrijednosnih papira predlagatelja osiguranja kod Depozitarnog
društva, kojem se u tu svrhu dostavlja sporazum iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona.
Naknadni sporazum o osiguranju
Članak 314.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 107/127(1) Predlagatelj osiguranja i protivnik osiguranja mogu se nakon sklapanja sporazuma iz
članka 310. ovoga Zakona sporazumjeti, na neki od načina predviđenih za sklapanje
takvog sporazuma, da preneseno vlasništvo na stvari, odnosno preneseno pravo posluže
kao osiguranje i za neku drugu tražbinu predlagatelja osiguranja prema protivniku
osiguranja.
(2) U slučaju iz stavka 1. u zemljišnu će se knjigu, na temelju naknadnog sporazuma
stranaka iz stavka 1. ovoga članka, zabilježiti da je vlasništvo na nekretnini preneseno i
radi osiguranja neke druge tražbine.
(3) Prednosni red osiguranja tražbine iz stavka 2. ovoga članka računat će se prema
vremenu za koje se prema pravilima zemljišnoknjižnog prava uzima da je mjerodavno
za upis naknadne zabilježbe.
Pravo na korištenje stvari ili vršenje prava
Članak 315.
(1) Ako sporazumom iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona ili naknadnim sporazumom
stranaka sastavljenom u obliku javne isprave ili privatne isprave na kojoj je potpis
stranaka javno ovjerovljen nije drukčije određeno, protivnik osiguranja ovlašten je i
dalje koristiti stvar čije je vlasništvo preneseno na predlagatelja osiguranja, odnosno
vršiti pravo koje je preneseno na predlagatelja osiguranja.
(2) Sporazumom iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona ili naknadnim sporazumom
sastavljenim u obliku javne isprave ili privatne isprave na kojoj je potpis protivnika
osiguranja javno ovjerovljen može se predvidjeti da predlagatelj osiguranja koristi stvar
ili vrši pravo koji su na njega preneseni.
(3) U sporazumu iz stavka 2. ovoga članka mora biti utvrđen način na koji će
predlagatelj osiguranja koristiti stvar ili vršiti pravo te kako će se obračunavati koristi
koje će od toga imati. Te će se koristi prebijati s troškovima na čiju naknadu
predlagatelj osiguranja ima pravo, zatim s kamatama koje mu se duguju i napokon s
glavnicom, ako navedenim sporazumom nije drukčije određeno.
Pravo predlagatelja osiguranja da proda predmet osiguranja
Članak 316.
(1) Predlagatelj osiguranja ovlašten je otuđiti na njega prenesenu stvar ili pravo nakon
dospjelosti svoje tražbine.
(2) Ako predlagatelj osiguranja prije dospjelosti tražbine otuđi stvar ili pravo koji su na
njega preneseni, takvo je otuđenje pravno valjano. Predlagatelj osiguranja odgovara
protivniku osiguranja za štetu koju mu je takvim otuđenjem prouzročio.
(3) Predlagatelj osiguranja može unovčiti predmet osiguranja samo preko javnog
bilježnika. Ako su predmet osiguranja nematerijalizirani vrijednosni papiri koji kotiraju
na burzi ili uređenom javnom tržištu, javni bilježnik može njihovo unovčenje povjeriti
ovlaštenom društvu, koje će prodaju izvršiti sukladno odredbama Zakona o tržištu
kapitala.
(4) U slučaju otuđenja predmeta osiguranja prema prethodnim odredbama ovoga članka
plaćaju se porezi i druga javna davanja za prijenos toga osiguranja s predlagatelja
osiguranja na stjecatelja; predlagatelj osiguranja ne plaća poreze i druga javna davanja
za prethodni prijenos predmeta osiguranja s protivnika osiguranja na njega (članak 324.
stavak 1.).12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 108/127(5) Okolnost da su otuđenje stvari ili prava na koje predlagatelj osiguranja nije bio
ovlašten pravno valjani ne isključuje kaznenu odgovornost osoba koje su sudjelovale u
takvom otuđenju.
Način prodaje predmeta osiguranja
Članak 317.
(1) Na prodaje iz članka 316. stavaka 1. i 2. ovoga Zakona glede načina njihove
provedbe, a osobito prodajne cijene na odgovarajući se način primjenjuju pravila o
prodaji odnosno unovčenju predmeta osiguranja kao predmeta ovrhe u ovršnom
postupku.
(2) O prodaji predmeta osiguranja i o svakoj dražbi javni bilježnik uputit će obavijest
protivniku osiguranja na adresu iz sporazuma iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona.
Prodaja će se obaviti neovisno o tome je li obavijest dostavljena protivniku osiguranja.
(3) Na temelju provedene dražbe, pošto kupovnina bude položena, javni bilježnik
sklopit će u obliku javnobilježničkog akta u ime predlagatelja osiguranja s kupcem
ugovor o prodaji predmeta osiguranja. U slučaju prodaje nekretnine u tom će se
ugovoru posebno naznačiti da je kupac ovlašten prigodom upisa svoga prava vlasništva
u zemljišnim knjigama ishoditi brisanje zabilježbe da je nekretnina na predlagatelja
osiguranja bila prenesena radi osiguranja.
(4) Kada su predmet osiguranja nematerijalizirani vrijednosni papiri čiju je prodaju
javni bilježnik povjerio ovlaštenom društvu (članak 316. stavak 3.) prodaju će obaviti to
društvo u skladu s odredbama Zakona o tržištu kapitala, u svoje ime a za račun
predlagatelja osiguranja. O toj prodaji ovlašteno društvo obavijestit će javnog
bilježnika.
Preuzimanje stvari u posjed
Članak 318.
Ako se protivnik osiguranja u sporazumu iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona ili u
kojoj drugoj ispravi na kojoj je njegov potpis javnobilježnički ovjerovljen suglasio da
predlagatelj osiguranja može na temelju te isprave tražiti protiv njega ovrhu radi
ispražnjenja i predaje nekretnine u posjed ili predaju pokretnine u posjed, predlagatelj
osiguranja ovlašten je zatražiti takvu ovrhu samo radi prodaje tih stvari prema
odredbama članka 317. ovoga Zakona.
Pravo protivnika osiguranja da nekretninu optereti hipotekom
Članak 319.
(1) Protivnik osiguranja ovlašten je, bez pristanka predlagatelja osiguranja, prenesenu
nekretninu opteretiti hipotekom u korist nekog drugog vjerovnika, osim ako zabrana
opterećenja od strane protivnika osiguranja nije zabilježena u zemljišnoj knjizi na
temelju sporazuma iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona ili naknadnog sporazuma
stranaka sastavljenog na jedan od načina predviđenih za sklapanje toga sporazuma.
(2) U slučaju iz stavka 1. ovoga članka hipoteka će se upisati u zemljišne knjige na
temelju odgovarajuće isprave protivnika osiguranja ako bi se na temelju te isprave
mogla upisati da do prijenosa vlasništva nije došlo.
(3) Zasnivanje hipoteke iz stavka 1. ovoga članka ne oduzima pravo predlagatelju
osiguranja da s nekretninom raspolaže kao da hipoteka na njoj nije upisana.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 109/127(4) U slučaju izvansudske prodaje nekretnine iz članaka 316. i 317. ovoga Zakona javni
bilježnik koji provodi prodaju dužan je o tome obavijestiti novog hipotekarnog
vjerovnika te protivnika osiguranja, na adresu iz ugovora o osiguranju koji su s tim
osobama sklopljeni. Prodaja će se obaviti neovisno o tome je li ta obavijest dostavljena
tim osobama.
(5) Iz iznosa dobivenog prodajom nekretnine najprije će se namiriti tražbina
predlagatelja osiguranja, a zatim tražbina hipotekom osiguranog vjerovnika. Preostali
iznos javni bilježnik dužan je predati protivniku osiguranja.
(6) Kupac nekretnine iz stavka 5. ovoga članka ovlašten je tražiti da se na temelju
ugovora o prodaji iz članka 317. stavka 3. ovoga Zakona prigodom upisa njegova prava
vlasništva briše hipoteka iz stavka 1. ovoga članka, osim ako se kupac nije drukčije
sporazumio s hipotekarnim vjerovnikom.
Dužnosti predlagatelja osiguranja u odnosu na prenesenu tražbinu
Članak 320.
(1) Ako sporazumom iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona nije drukčije određeno,
predlagatelj osiguranja dužan je:
1. poduzimati mjere potrebne za očuvanje prenesene tražbine,
2. naplaćivati kamate ili kakve druge povremene tražbine. Tako naplaćeni iznosi
prebijaju se s troškovima na čiju naknadu predlagatelj osiguranja ima pravo, zatim s
kamatama koje mu se duguju i napokon s glavnicom,
3. naplatiti prenesenu tražbinu, odnosno primiti njezino ispunjenje, nakon što dospije.
Ispunjenjem prenesene tražbine predlagatelj osiguranja stječe vlasništvo stvari predajom
koje je tražbina ispunjena. Ako je predmet prenesene tražbine novac, odnosno dužnički
vrijednosni papiri predlagatelj osiguranja dužan je, na zahtjev protivnika osiguranja,
položiti naplaćeni iznos kod suda ili javnog bilježnika, ali ako je njegova osigurana
tražbina već dospjela, predlagatelj osiguranja može zadržati dugovani iznos novca, a
ostalo predati protivniku osiguranja.
(2) Dužnik tražbine koja je na predlagatelja osiguranja prenesena radi osiguranja može
predlagatelju osiguranja istaknuti prigovore koje bi u slučaju ustupanja tražbine dužnik
te tražbine mogao istaknuti primatelju, osim kada se radi o prijenosu vlasništva nad
dužničkim vrijednosnim papirima radi osiguranja.
Izlučno pravo
Članak 321.
U slučaju ovrhe ili stečaja protiv predlagatelja osiguranja predmet ovrhe ili prodaje u
stečaju jest pravo koje je predlagatelj osiguranja stekao na predmetu osiguranja. U
slučaju prodaje predmeta osiguranja kupac stječe pravni položaj predlagatelja
osiguranja.
Prava predlagatelja osiguranja u slučaju zakašnjenja protivnika osiguranja
Članak 322.
(1) Umjesto da pristupi unovčenju predmeta osiguranja prema odredbama članka 316.
ovoga Zakona, predlagatelj osiguranja ovlašten je zatražiti od protivnika osiguranja
nakon dospijeća osigurane tražbine, preko javnoga bilježnika, da ga u roku od trideset
dana obavijesti, preko istoga javnog bilježnika, zahtijeva li da se preneseni predmet12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 110/127osiguranja unovči preko javnog bilježnika, uz upozorenje o pravnim posljedicama
neočitovanja (stavak 7.).
(2) U obavijesti iz stavka 1. ovoga članka protivnik osiguranja dužan je odrediti najnižu
cijenu po kojoj se predmet osiguranja može prodati, imenovati javnog bilježnika koji će
obaviti prodaju te priložiti njegovu izjavu da je voljan obaviti prodaju i da će od iznosa
dobivenog prodajom prethodno namiriti tražbinu predlagatelja osiguranja s kamatama i
troškovima te porez na promet.
(3) Najniža cijena koju protivnik osiguranja može odrediti ne smije biti niža od
osigurane tražbine, uvećane za kamate i troškove predlagatelja osiguranja koji će
predvidivo dospjeti, odnosno nastati do isteka roka do kojeg javni bilježnik mora
prodati predmet osiguranja, te predvidivi porez i druga javna davanja.
(4) Pošto primi obavijest s prilozima iz stavka 2. ovoga članka, predlagatelj osiguranja
dužan je u roku od petnaest dana ovlastiti javnog bilježnika iz stavka 2. ovoga članka da
proda predmet osiguranja, uz uvjete određene u obavijesti protivnika osiguranja.
Predlagatelj odnosno protivnik osiguranja dužan je poduzeti i sve ostale radnje na
zahtjev javnog bilježnika kojima se omogućava razgledavanje stvari odnosno
upoznavanje sa sadržajem prava, ako je stvar u njegovu posjedu, odnosno ako on
raspolaže potrebnim ispravama i podacima o sadržaju prava. Predlagatelj osiguranja
dužan je predujmiti troškove prodaje koje je odredio javni bilježnik. U protivnom se
prodaja neće provesti.
(5) Prije nego što predlagatelj osiguranja poduzme radnje iz stavka 4. ovoga članka rok
u kojemu javni bilježnik treba obaviti prodaju predmeta osiguranja neće početi teći.
(6) Ako javni bilježnik ne uspije prodati predmet osiguranja u roku od tri mjeseca od
dana kada ga je predlagatelj osiguranja na to ovlastio, smatrat će se da se protivnik
osiguranja odrekao prava tražiti prodaju predmeta osiguranja. O neuspjehu prodaje
javni bilježnik dužan je predlagatelju osiguranja izdati potvrdu u roku od osam dana.
(7) Ako protivnik osiguranja ne postupi prema odredbama stavaka 1. i 2. ovoga članka,
odnosno ako javni bilježnik ne uspije prodati predmet osiguranja u skladu s odredbom
stavka 5. ovoga članka, smatrat će se da je predlagatelj osiguranja postao punopravni
vlasnik stvari, odnosno nositelj prava koji su na njega preneseni radi osiguranja – za
cijenu koja odgovara iznosu osigurane tražbine s kamatama i troškovima te poreza. U
tom slučaju predlagatelj osiguranja dužan je platiti porez i druga javna davanja u skladu
sa zakonom (članak 324. stavak 4.).
(8) U slučajevima iz stavka 7. ovoga članka predlagatelju osiguranja će potvrdu o tome
da je postao punopravni vlasnik stvari, odnosno nositelj prava izdati:
1. zato što protivnik osiguranja nije u roku zatražio da se predmet osiguranja proda
preko javnog bilježnika (stavak 2.) – javni bilježnik iz stavka 1. ovoga članka,
2. zato što javni bilježnik kojemu je povjerena prodaja predmeta osiguranja nije u roku
od tri mjeseca uspio prodati predmet osiguranja – javni bilježnik iz stavka 6. ovoga
članka.
(9) Ako u slučaju iz stavka 7. ovoga članka predlagatelj osiguranja postane punopravni
vlasnik stvari, odnosno nositelj prava, osigurana se tražbina smatra izmirenom kad
predlagatelj osiguranja postane punopravni vlasnik, odnosno imatelj prava.
(10) Predlagatelj osiguranja može odustati od provedbe postupka prema prethodnim
odredbama ovoga članka sve dok javni bilježnik ne proda predmet osiguranja. U slučaju
odustanka predlagatelj osiguranja dužan je naknaditi sve troškove koji su provedbom
toga postupka imali protivnik osiguranja, javni bilježnik i druge osobe.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 111/127(11) Ako predlagatelj osiguranja postane punopravni vlasnik stvari, odnosno nositelj
prava (stavak 7.) ovlašten je tražiti, na temelju potvrde javnog bilježnika o tome, ovrhu
radi predaje stvari u posjed, odnosno ovrhu ili poduzimanje drugih radnji radi stjecanja
ovlaštenja na slobodno vršenje prava čijim je punopravnim nositeljem postao.
(12) Ako predlagatelj osiguranja postane punopravni vlasnik nekretnine (stavak 7.)
ovlašten je tražiti brisanje hipoteke na toj nekretnini upisane u skladu s odredbama
članka 319. ovoga Zakona, na temelju potvrde javnog bilježnika da je postao
punopravni vlasnik nekretnine.
Pravo na povrat vlasništva, odnosno prava
Članak 323.
Ako protivnik osiguranja u roku ispuni svoju obvezu prema predlagatelju osiguranja, ili
ako osigurana tražbina prestane na bilo koji drugi način, osim tako što je predlagatelj
osiguranja postao punopravni vlasnik stvari ili punopravni nositelj prava (članak 322.
stavak 7.), predlagatelj osiguranja dužan je, bez odgode, vratiti protivniku osiguranja
vlasništvo stvari, odnosno pravo.
Porezi i druga javna davanja
Članak 324.
(1) Na prijenos vlasništva na stvari ili na prijenos prava radi osiguranja ne plaćaju se
porez na promet, porez na dodanu vrijednost ili koji drugi porez ili javno davanje koji se
inače plaćaju prigodom prijenosa vlasništva na stvari ili prijenosa prava u druge svrhe.
(2) Porezi i druga javna davanja ne plaćaju se ni u slučaju vraćanja vlasništva na stvari
odnosno vraćanja prava (članak 321.).
(3) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na sudske pristojbe koje se
plaćaju za odgovarajuće upise u zemljišne knjige.
(4) U slučaju iz članka 322. stavka 7. ovoga Zakona rok u kojem je predlagatelj
osiguranja u vezi s plaćanjem poreza dužan prijaviti da je postao punopravni vlasnik
stvari ili punopravni nositelj prava koji su na njega bili preneseni radi osiguranja, računa
se od dana kada je predlagatelj osiguranja dobio potvrdu javnog bilježnika da je postao
punopravni vlasnik stvari ili punopravni nositelj prava.
Unovčenje predmeta osiguranja na zahtjev protivnika osiguranja
Članak 325.
(1) Nakon dospjelosti osigurane tražbine unovčenje predmeta osiguranja ovlašten je
tražiti i protivnik osiguranja.
(2) Unovčenje predmeta osiguranja provodi se uz odgovarajuću primjenu pravila o
unovčenju predmeta osiguranja od strane predlagatelja osiguranja.
(3) Troškove prodaje predmeta osiguranja iz stavka 1. ovoga članka dužan je predujmiti
protivnik osiguranja.
Odgovarajuća primjena odredaba ovoga odjeljka
Članak 326.
(1) Odredbe ovoga odjeljka na odgovarajući se način primjenjuju i na prijenos dionica
koje nisu ubilježene na računima kod Središnjeg klirinškog depozitarnog društva,12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 112/127udjela, odnosno poslovnih udjela u trgovačkom društvu.
(2) Dionica iz stavka 1. ovoga članka, udio ili poslovni udio prenose se sklapanjem
sporazuma iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona. O svakom prijenosu sud će bez
odgode obavijestiti trgovačko društvo, odnosno agenciju radi provedbe prijenosa u
odgovarajućim knjigama, odnosno računima, uz zabilježbu da je prijenos obavljen radi
osiguranja.
(3) Prijenosom dionice iz stavka 1. ovoga članka, odnosno udjela ili poslovnog udjela
radi osiguranja, sve dok predlagatelj osiguranja ne postane punopravni imatelj dionice,
udjela ili poslovnog udjela, odnosno dok oni ne budu prodani ili drukčije otuđeni,
prenositelj ne gubi pravo glasa niti pravo sudjelovanja u dobiti, ako sporazumom iz
članka 310. stavka 1. ovoga Zakona nije drukčije određeno.
(4) Odredbe ovoga odjeljka o osiguranju na nekretnini na odgovarajući se način
primjenjuju i na druge predmete osiguranja na kojima se prava stječu upisom u javne
upisnike u kojima se ti predmeti vode.
2. Javnobilježničko osiguranje
Odgovarajuća primjena odredaba o sudskom osiguranju
Članak 327.
(1) Odredbe članaka 310. do 326. ovoga Zakona na odgovarajući se način primjenjuju i
na javnobilježničko osiguranje tražbine prijenosom vlasništva na stvari, prijenosom
prava, odnosno prijenosom dionice, udjela ili poslovnoga udjela u trgovačkom društvu.
(2) Javnobilježnički akt ili solemnizirana privatna isprava odgovarajućega sadržaja
zamjenjuje sporazum iz članka 310. stavka 1. ovoga Zakona.
(3) Javni bilježnik će poduzimati samo one radnje kojima se prenosi vlasništvo stvari na
koje stranke pristanu.
(4) Koji je javni bilježnik ovlašten za poduzimanje pojedinih radnji osiguranja, određuje
se prema pravilima o službenom sjedištu i području javnih bilježnika.
(5) Odredbe članka 308. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona na odgovarajući se način
primjenjuju i na ovaj slučaj javnobilježničkoga osiguranja.
Glava trideset prva
OSIGURANJE PRETHODNOM OVRHOM
Mjesna nadležnost
Članak 328.
Za odlučivanje o prijedlogu za prethodnu ovrhu i za provedbu te ovrhe mjesno je
nadležan sud koji bi bio nadležan za ovrhu na temelju ovršne isprave.
Pretpostavke za određivanje ovrhe
Članak 329.
Radi osiguranja nenovčane ovrhe koja se ne može osigurati predbilježbom u javnoj
knjizi sud može na temelju presude donesene u parničnom postupku odrediti prethodnu
ovrhu ako ovrhovoditelj učini vjerojatnom opasnost da bi se zbog odgode ovrhe dok12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 113/127presuda ne postane ovršna ovrha onemogućila ili znatno otežala te ako da osiguranje za
štetu koju bi ovršenik mogao pretrpjeti zbog takve ovrhe.
Postupak u povodu prijedloga za prethodnu ovrhu
Članak 330.
(1) Prije nego što odluči o prijedlogu ovrhovoditelja, sud će održati ročište radi rasprave
o prijedlogu i jamčevini.
(2) Ako se stranke o tome ne sporazumiju, sud će, ako prihvati prijedlog za ovrhu, po
slobodnoj ocjeni odrediti visinu jamčevine i rok u kojemu treba biti dano. Dok
jamčevina ne bude dana, ne može se započeti s provedbom ovrhe.
(3) Ako jamčevina ne bude dana u određenom roku, sud će obustaviti ovrhu.
(4) Ako to posebne okolnosti slučaja zahtijevaju, sud može odrediti ovrhu i visinu
jamčevine te započeti s provedbom ovrhe čim osiguranje bude položeno, i prije nego što
ovršeniku omogući da se o prijedlogu izjasni.
(5) Na zahtjev ovršenika koji učini vjerojatnim da bi zbog ovrhe pretrpio
nenadoknadivu ili teško nadoknadivu štetu sud može odbiti prijedlog za ovrhu ili
njegovo odbijanje uvjetovati davanjem primjerene jamčevine u određenom roku. Ako
ovršenik ne da jamčevinu u određenom roku, sud će donijeti rješenje o ovrsi.
(6) U povodu prigovora ovršenika, kojemu nije omogućeno da se prethodno očituje o
prijedlogu ovrhovoditelja, sud može obustaviti ovrhu ako bi njegovom provedbom
ovršeniku mogla biti nanesena nenadoknadiva ili teško nadoknadiva šteta, ili obustavu
uvjetovati davanjem osiguranja u određenom roku. Ako ovršenik ne da jamčevinu u
roku, smatrat će se da je odustao od svoga prigovora.
Glava trideset druga
OSIGURANJE PRETHODNIM MJERAMA
Mjesna nadležnost
Članak 331.
Za odlučivanje o prijedlogu za osiguranje prethodnom mjerom i za provedbu takve
mjere mjesno je nadležan sud koji bi bio nadležan za ovrhu na temelju ovršne isprave
na temelju koje je osiguranje predloženo.
Pretpostavke za određivanje prethodne mjere
Članak 332.
(1) Prethodna mjera određuje se radi osiguranja novčane tražbine na temelju:
1. odluke suda ili upravnog tijela koja nije postala ovršna,
2. nagodbe zaključene pred sudom ili upravnim tijelom, ako tražbina koja je u njoj
utvrđena još uvijek nije dospjela,
3. javnobilježničke odluke ili javnobilježničke isprave, ako tražbina koja je u njoj
utvrđena još uvijek nije dospjela.
(2) Sud će na temelju isprava iz stavka 1. ovoga članka odrediti prethodnu mjeru ako
predlagatelj osiguranja učini vjerojatnom opasnost da bi se bez toga osiguranja
onemogućilo ili znatno otežalo ostvarenje tražbine.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 114/127Pretpostavljena opasnost
Članak 333.
(1) Smatrat će se da opasnost u smislu odredbe članka 332. ovoga Zakona postoji ako je
određivanje prethodne mjere predloženo na temelju:
1. platnog naloga, odnosno rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave koji su
izdani na temelju javne ili javno ovjerovljene isprave, mjenice i čeka, protiv kojih je
pravodobno podnesen prigovor,
2. presude donesene u kaznenom postupku o imovinskopravnom zahtjevu protiv koje je
dopušteno ponavljanje kaznenoga postupka,
3. odluke koja se mora ovršiti u inozemstvu,
4. presude na temelju priznanja protiv koje je izjavljena žalba,
5. nagodbe iz članka 332. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona koja se pobija na način
predviđen zakonom,
6. javnobilježničke isprave iz članka 332. stavka 1. točke 2. ovoga Zakona koja se
pobija na način predviđen zakonom.
(2) U slučajevima iz stavka 1. točaka 4. i 5. ovoga članka sud može, na prijedlog
protivnika jamčevine, prethodnu mjeru uvjetovati davanjem osiguranja od strane
predlagatelja jamčevine za štetu koju bi protivnik osiguranja mogao pretrpjeti njezinim
određivanjem.
(3) Sud će i u slučajevima iz stavka 1. ovoga članka odbiti prijedlog za osiguranje
prethodnom mjerom, odnosno ukinuti određenu prethodnu mjeru i obustaviti postupak
ako protivnik osiguranja učini vjerojatnim da opasnost ne postoji ili da je prestala.
Osiguranje tražbine čiji obroci nisu dospjeli
Članak 334.
(1) Osiguranje prethodnom mjerom za nedospjele obroke tražbine po osnovi
zakonskoga uzdržavanja, tražbine po osnovi naknade štete za izgubljeno uzdržavanje
zbog smrti davatelja uzdržavanja i tražbine po osnovi naknade štete zbog narušenja
zdravlja ili smanjenja, odnosno gubitka radne sposobnosti, određuje se samo za obroke
koji će dospjeti u jednoj godini.
(2) U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka pretpostavlja se da opasnost postoji ako se
protiv protivnika osiguranja već morala voditi ovrha radi naplate dospjeloga obroka ili
je takva ovrha predložena.
Vrste prethodnih mjera
Članak 335.
(1) Kao prethodne mjere sud može odrediti:
1. predbilježbu založnoga prava na nekretnini protivnika osiguranja ili na pravu
uknjiženom na nekretnini,
2. koju od mjera osiguranja iz članka 300. točaka 2. do 12. ovoga Zakona,12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 115/1273. zabranu banci da protivniku osiguranja ili trećoj osobi, po nalogu protivnika
osiguranja, isplati s njegova računa novčani iznos za koji je određena prethodna mjera.
(2) Sud može na prijedlog predlagatelja osiguranja odrediti, s obzirom na okolnosti
slučaja, dvije ili više prethodnih mjera, ako je to potrebno. Sud može, ako su za to
ispunjeni uvjeti predviđeni ovim Zakonom, uz prethodnu mjeru odrediti i koju
privremenu mjeru.
(3) Provedbom prethodne mjere predlagatelj osiguranja stječe založno pravo na
predmetu osiguranja.
(4) Iznos novčanih sredstava protivnika osiguranja kod banke, za koji je određena
zabrana isplate, ne može se prenijeti s toga računa dok zabrana traje, osim radi
namirenja osigurane tražbine.
Prodaja zaplijenjenih pokretnina i prijenos tražbine protivnika osiguranja
Članak 336.
(1) Sud će odrediti prodaju zaplijenjenih pokretnina koje su podložne brzom kvarenju ili
ako postoji opasnost od znatnoga pada cijene tih stvari.
(2) Prodaja popisanih stvari obavit će se po odredbama ovoga Zakona o ovrsi na
pokretninama.
(3) Ako je prethodna mjera određena pljenidbom tražbine, sud može, na prijedlog
predlagatelja osiguranja ili protivnika osiguranja, odrediti da se na predlagatelja
osiguranja prenese zaplijenjena tražbina radi naplate ili drukčijeg ostvarenja, u slučaju u
kojem postoji opasnost da se ta tražbina, zbog zakašnjenja u njezinu ostvarenju, neće
moći naplatiti ili drukčije ostvariti ili da će se izgubiti pravo na regres prema trećim
osobama.
(4) Iznos koji se dobije prodajom pokretnine ili naplatom tražbine čuvat će se u
sudskom, odnosno javnobilježničkom pologu dok se ne obustavi prethodna mjera ili
dok predlagatelj osiguranja ne predloži ovrhu, a najduže trideset dana pošto tražbina
postane ovršiva. Druge koristi dobivene ostvarenjem tražbine položit će se u sudski,
odnosno javnobilježnički polog, ako je to moguće, ili će se na koji drugi način odrediti
njihovo čuvanje do obustave prethodne mjere, odnosno dok predlagatelj osiguranja ne
predloži ovrhu, ali najduže trideset dana pošto tražbina postane ovršiva.
Rješenje o određivanju prethodne mjere
Članak 337.
(1) U rješenju kojim se određuje prethodna mjera moraju, uz ostalo, biti naznačeni iznos
tražbine koja se osigurava, s kamatama i troškovima, mjera osiguranja i vrijeme za koje
se ona određuje.
(2) Vrijeme za koje se prethodna mjera određuje može trajati najduže do proteka
petnaest dana nakon nastupanja uvjeta za ovrhu.
(3) Ako vrijeme iz stavka 1. ovoga članka protekne prije nego što odluka na osnovi koje
je određena prethodna mjera postane ovršna, sud će, na prijedlog predlagatelja
osiguranja podnesenoga sudu prije isteka vremena za koje je mjera određena, produžiti
to vrijeme uz uvjet da se nisu promijenile okolnosti pod kojima je mjera određena.
(4) Rješenje o određivanju prethodne mjere mora biti obrazloženo.
Ukidanje prethodne mjere12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 116/127Članak 338.
(1) Sud će na prijedlog protivnika osiguranja obustaviti postupak i ukinuti provedene
radnje:
1. ako protivnik osiguranja položi sudu dužni iznos tražbine koja se osigurava, s
kamatama i troškovima,
2. ako protivnik osiguranja učini vjerojatnim da je tražbina u vrijeme donošenja rješenja
o određivanju prethodne mjere već bila naplaćena ili dovoljno osigurana,
3. ako je pravomoćno utvrđeno da tražbina nije nastala ili da je prestala,
4. ako odluka na temelju koje je prethodna mjera određena bude ukinuta u povodu
pravnoga lijeka, odnosno ako sudska nagodba ili javnobilježnička isprava na temelju
koje je prethodna mjera određena bude stavljena izvan snage.
(2) Sud će obustaviti postupak i ukinuti provedene radnje ako u roku od petnaest dana
od dana proteka vremena za koje je prethodna mjera određena ne bude udovoljeno
uvjetima za prisilnu ovrhu.
(3) U slučajevima iz stavka 1. točaka 2., 3. i 4. te stavka 2. ovoga članka troškove
prouzročene određivanjem i provedbom prethodne mjere predlagatelj osiguranja dužan
je nadoknaditi protivniku osiguranja.
(4) U slučajevima iz stavka 3. ovoga članka protivnik osiguranja može protiv
predlagatelja osiguranja tražiti naknadu štete u postupku osiguranja najkasnije u roku od
trideset dana od dovršetka postupka, a nakon toga u parnici.
(5) U postupku osiguranja postojanje i visinu štete iz stavka 4. ovoga članka utvrđuje
sud rješenjem, na prijedlog protivnika osiguranja.
(6) Žalba protiv rješenja iz stavka 5. ovoga članka zadržava njegovu ovrhu.
Obustava u slučaju da predlagatelj osiguranja ne traži ovrhu
Članak 339.
Ako se pretpostavke za ovrhu radi naplate osigurane tražbine ispune prije proteka
vremena za koje je određena prethodna mjera, sud će, na prijedlog protivnika
osiguranja, obustaviti postupak i ukinuti provedene radnje ako predlagatelj osiguranja
ne podnese prijedlog za ovrhu u roku od petnaest dana od nastupanja tih uvjeta.
Glava trideset treća
PRIVREMENE MJERE
1. Opće odredbe
Mjesna nadležnost
Članak 340.
(1) Prije pokretanja parničnoga ili kojega drugoga sudskog postupka o tražbini koja se
osigurava, za odlučivanje o prijedlogu za osiguranje privremenom mjerom mjesno je
nadležan sud koji bi bio nadležan za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu. Za provedbu
privremene mjere mjesno je nadležan sud koji bi bio mjesno nadležan za provedbu
ovrhe.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 117/127(2) Nakon pokretanja postupka iz stavka 1. ovoga članka, za odlučivanje o prijedlogu za
osiguranje privremenom mjerom nadležan je sud pred kojim je postupak pokrenut. Ako
to okolnosti pojedinoga slučaja opravdavaju, i u tomu se slučaju prijedlog može
podnijeti sudu iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Sud koji bi bio nadležan za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na temelju ovršne
isprave donesene u upravnom postupku nadležan je i za odlučivanje o prijedlogu za
određivanje privremene mjere nakon završetka toga postupka.
Prijedlog za određivanje privremene mjere
Članak 341.
(1) Privremena mjera može se predložiti prije pokretanja i tijekom sudskoga ili
upravnoga postupka te nakon završetka tih postupaka, sve dok ovrha ne bude
provedena.
(2) U prijedlogu za određivanje privremene mjere predlagatelj osiguranja mora istaknuti
zahtjev u kojemu će točno označiti tražbinu čije osiguranje traži, odrediti kakvu mjeru
traži i vrijeme njezina trajanja te, kada je to potrebno, sredstva osiguranja kojima će se
privremena mjera prisilno ostvariti te predmet osiguranja, uz odgovarajuću primjenu
pravila ovoga Zakona o sredstvima i predmetu ovrhe. U prijedlogu se moraju navesti
činjenice na kojima se temelji zahtjev za određivanje privremene mjere te predložiti
dokazi kojima se ti navodi potkrepljuju. Predlagatelj osiguranja dužan je te dokaze, po
mogućnosti, priložiti uz prijedlog.
Rješenje o određivanju privremene mjere
Članak 342.
(1) U rješenju o određivanju privremene mjere sud će, ako je to potrebno s obzirom na
vrstu mjere i svrhu koja se njome treba postići, odrediti na prijedlog predlagatelja
osiguranja i sredstva kojima će se ona prisilno ostvariti te predmet osiguranja, uz
odgovarajuću primjenu pravila ovoga Zakona o određivanju sredstava i predmeta ovrhe
u rješenju o ovrsi.
(2) Ako je radi ostvarenja naloga ili zabrane koji su izrečeni u rješenju o određivanju
privremene mjere potrebno naknadno odrediti sredstva prisile iz stavka 1. ovoga članka
ili već određenim sredstvima dodati nova ili ih zamijeniti drugima, predlagatelj
osiguranja može predložiti, u istom postupku, da se na temelju već izrečenih naloga ili
zabrana odrede ta sredstva.
(3) Rješenja o određivanju privremene mjere imaju učinak rješenja o ovrsi.
(4) Na rješenja iz stavka 2. ovoga članka na odgovarajući se način primjenjuju odredbe
ovoga Zakona o rješenju o ovrsi.
(5) Rješenja iz stavaka 1. i 2. ovoga članka moraju biti obrazložena.
(6) U slučaju određivanja privremene mjere po službenoj dužnosti sud će na
odgovarajući način primijeniti odredbe stavaka 1. do 4. ovoga članka.
Dopustivost privremene mjere
Članak 343.
(1) Privremena mjera može se odrediti i radi osiguranja nedospjelih i uvjetnih tražbina.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 118/127(2) Privremena mjera nije dopuštena ako postoje uvjeti za određivanje prethodne mjere
kojom se može postići ista svrha osiguranja.
2. Privremene mjere radi osiguranja novčane tražbine
Pretpostavke za određivanje privremene mjere
Članak 344.
(1) Privremena mjera radi osiguranja novčane tražbine može se odrediti ako predlagatelj
osiguranja učini vjerojatnim postojanje tražbine i opasnost da će bez takve mjere
protivnik osiguranja spriječiti ili znatno otežati naplatu tražbine time što će svoju
imovinu otuđiti, prikriti ili na drugi način njome raspolagati.
(2) Predlagatelj osiguranja ne mora dokazivati opasnost iz stavka 1. ovoga članka ako
učini vjerojatnim da bi predloženom mjerom protivnik osiguranja pretrpio samo
neznatnu štetu.
(3) Smatra se da opasnost iz stavka 1. ovoga članka postoji ako bi se tražbina imala
ostvariti u inozemstvu.
Vrste privremenih mjera radi osiguranja novčane tražbine
Članak 345.
(1) Radi osiguranja novčane tražbine može se odrediti svaka mjera kojom se postiže
svrha takva osiguranja, a osobito:
1. zabrana protivniku osiguranja da otuđi ili optereti pokretnine, oduzimanje tih stvari i
njihovo povjeravanje na čuvanje predlagatelju osiguranja ili trećoj osobi,
2. oduzimanje i polaganje gotovoga novca, vrijednosnih papira i sl. u sud, odnosno kod
javnoga bilježnika,
3. zabrana protivniku osiguranja otuđenja ili opterećenja svoje nekretnine ili stvarnih
prava koja su na nekretnini uknjižena u njegovu korist, uz zabilježbu te zabrane u
zemljišnu knjigu,
4. zabrana dužniku protivnika osiguranja da dobrovoljno ispuni svoju obvezu protivniku
osiguranja te zabrana protivniku osiguranja da primi ispunjenje te obveze, odnosno da
raspolaže svojim tražbinama,
5. nalog banci da protivniku osiguranja ili trećoj osobi, na temelju naloga protivnika
osiguranja, uskrati s dužnikova računa isplatu novčanoga iznosa za koji je određena
privremena mjera.
(2) Privremenom mjerom ne stječe se založno pravo.
(3) Zabrane iz stavka 1. ovoga članka smatraju se provedenima dostavom osobi kojoj su
izrečene, odnosno zemljišnoknjižnom odjelu suda.
(4) Otuđenje i opterećenje pokretnina iz stavka 1. točke 1. ovoga članka koje protivnik
osiguranja obavi protivno zabrani bez pravnoga su učinka, osim ako ima mjesta
primjeni pravila o zaštiti poštenoga stjecatelja.
(5) Učinak zabilježbe zabrane iz stavka 1. točke 3. ovoga članka je u tome što
predlagatelj osiguranja može predložiti ovrhu radi naplate svoje tražbine kad ona
postane ovršna na nekretnini uknjiženoj u zemljišnoj knjizi ili na pravu uknjiženom na
nekretnini, na koje se zabrana odnosi, bez obzira na to što je poslije te zabrane treća12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 119/127osoba na temelju dobrovoljne raspoložbe protivnika osiguranja stekla i uknjižila u
zemljišnu knjigu neko svoje pravo. Ovrhu na nekretnini, odnosno pravu uknjiženom na
nekretnini predlagatelj osiguranja može predložiti izravno protiv osobe koja je
uknjižena kao vlasnik nekretnine, odnosno nositelj stvarnoga prava uknjiženoga na
nekretnini, na temelju izvršne isprave kojom je protiv protivnika osiguranja utvrđena
njegova tražbina radi osiguranja koje je zabrana zabilježena te dokaza da je osoba protiv
koje se ovrha predlaže stekla vlasništvo nekretnine, odnosno pravo na nekretnini nakon
zabilježbe zabrane.
(6) Učinak zabrana iz stavka 1. točaka 4. i 5. ovoga članka je u tome što predlagatelj
osiguranja može od dužnika protivnika osiguranja, odnosno banke i druge banke tražiti
u parnici naknadu štete koju su mu nanijeli postupivši protivno zabrani. Predlagatelju
osiguranja pripadaju i druga prava protiv tih osoba po općim pravilima obveznoga prava
o zabranjenim, odnosno protupravnim radnjama.
(7) U slučaju potrebe sud može odrediti mjere propisane člankom 16. ovoga Zakona.
3. Privremene mjere radi osiguranja nenovčane tražbine
Pretpostavke za određivanje privremene mjere
Članak 346.
(1) Radi osiguranja nenovčane tražbine može se odrediti privremena mjera ako
predlagatelj osiguranja učini vjerojatnim postojanje svoje tražbine, zatim:
1. ako učini vjerojatnom i opasnost da bi bez takve mjere protivnik osiguranja spriječio
ili znatno otežao ostvarenje tražbine, osobito time što bi promijenio postojeće stanje
stvari, ili
2. ako učini vjerojatnim da je mjera potrebna da bi se spriječilo nasilje ili nastanak
nenadoknadive štete koja prijeti.
(2) Odredbe članka 344. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona primjenjuju se i pri određivanju
privremenih mjera radi osiguranja nenovčanih tražbina.
Vrste privremenih mjera radi osiguranja nenovčanih tražbina
Članak 347.
(1) Radi osiguranja nenovčanih tražbina može se odrediti svaka mjera kojom se postiže
svrha takva osiguranja, a osobito:
1. zabrana otuđenja i opterećenja pokretnina na koje je upravljena tražbina, njihovo
oduzimanje i povjeravanje na čuvanje predlagatelju osiguranja ili trećoj osobi,
2. zabrana otuđenja i opterećenja dionica, udjela ili poslovnoga udjela na koje je
upravljena tražbina, uz zabilježbu zabrane u knjigu dionica, udjela ili poslovnih udjela;
a po potrebi i u sudskom upisniku; zabrana korištenja ili raspolaganja pravima po
osnovi takvih dionica, udjela ili poslovnih udjela; povjeravanje dionica, udjela ili
poslovnih udjela na upravu trećoj osobi; postavljanje privremene uprave društvu,
3. zabrana otuđenja i opterećenja drugih prava na koja je upravljena tražbina, uz
povjeravanje uprave tim pravima trećoj osobi,
4. zabrana otuđenja i opterećenja nekretnine na koju je upravljena tražbina ili stvarnih
prava upisanih na nekretnini na koja je upravljena tražbina, uz zabilježbu zabrane u
zemljišnu knjigu; oduzimanje nekretnine i njezino povjeravanje na čuvanje i upravu
predlagatelju osiguranja ili trećoj osobi,12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 120/1275. zabrana dužniku protivnika osiguranja da protivniku osiguranja preda stvari, prenese
koje pravo ili obavi koju drugu nenovčanu činidbu na koju je upravljena tražbina,
6. zabrana protivniku osiguranja da poduzima radnje koje mogu nanijeti štetu
predlagatelju osiguranja te zabrana da se provedu promjene na stvarima na koje je
upravljena tražbina,
7. nalog protivniku osiguranja da obavi određene radnje potrebne da bi se sačuvale
pokretnine ili nekretnina ili da bi se održalo postojeće stanje stvari,
8. ovlaštenje predlagatelju osiguranja da zadrži stvari protivnika osiguranja koje se kod
njega nalaze i na koje se tražbina odnosi, sve dok se parnica pravomoćno ne završi,
9. ovlaštenje predlagatelju osiguranja da sam ili preko treće osobe obavi određene
radnje ili nabavi određene stvari, osobito radi uspostave prijašnjega stanja,
10. privremeno vraćanje zaposlenika na rad; plaćanje naknade za vrijeme radnoga
spora, ako je to nužno za njegovo uzdržavanje i uzdržavanje osoba koje je po zakonu
dužan uzdržavati.
(2) Ako je to nužno radi sprječavanja nastanka nenadoknadive ili teško nadoknadive
štete, nasilja ili ako je iz drugih važnih razloga to potrebno radi osiguranja pravnoga
reda, sud može odrediti mjeru kojom će privremeno urediti sporni odnos među
strankama.
(3) Zabrane iz stavka 1. ovoga članka smatraju se provedenima dostavom osobi koje se
tiču odnosno zemljišnoknjižnom odjelu suda ili drugom upisniku.
(4) Učinak zabilježbe zabrane iz stavka 1. točke 4. ovoga članka je u tome što se
upisima obavljenim u zemljišnoj knjizi na temelju dobrovoljne raspoložbe protivnika
osiguranja, nakon upisa zabilježbe zabrane, mogu steći u odnosu prema predlagatelju
osiguranja kakva prava na nekretnini ili pravu na njoj upisanom samo ako predlagatelj
osiguranja bude pravomoćno odbijen sa svojim zahtjevom u postupku koji je pokrenuo
radi ostvarenja tražbine za čije je osiguranje zabilježba upisana. Na temelju ovršne
isprave stečene u postupku koji je pokrenuo protiv protivnika osiguranja radi ostvarenja
tražbine za čije je osiguranje zabilježba zabrane upisana te dokaza da je osoba koja je
stekla određeno pravo na nekretnini ili pravu upisanom na nekretnini na temelju
dobrovoljne raspoložbe protivnika osiguranja to pravo stekla nakon upisa zabrane,
predlagatelj osiguranja može izravno protiv te osobe tražiti ovrhu radi ostvarenja svoga
prava utvrđenoga ovršnom ispravom.
(5) Učinak je zabrana iz stavka 1. ovoga članka, osim one iz točke 4. ovoga članka, u
tome što osobe kojima je zabrana izrečena odgovaraju predlagatelju osiguranja za štetu
koju su mu nanijeli time što su, nakon dostave zabrane, postupili protivno zabrani.
Osobe kojima je zabrana izrečena mogu se osloboditi svoje odgovornosti tako da polože
u sud predmete na koje se zabrana odnosi ako su za to podesni, ili tako da ih predadu
čuvaru ili upravitelju kojega na njihov prijedlog odredi sud.
(6) Odredbe članka 345. stavaka 3. i 4. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovarajući
način i privremene mjere radi osiguranja nenovčane tražbine.
4. Zajedničke odredbe
Jamčevina umjesto privremene mjere
Članak 348.
(1) Predlagatelj jamčevine može u prijedlogu za određivanje privremene mjere ili
naknadno izjaviti da se, umjesto privremene mjere, zadovoljava davanjem određene12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 121/127jamčevine od strane protivnika jamčevine.
(2) Davanje jamčevine umjesto privremene mjere može se odrediti i na prijedlog
protivnika jamčevine. Okolnost da je protivnik jamčevine predložio davanje jamčevine
ne odgađa provedbu jamčevine dok se o tom prijedlogu ne odluči.
(3) Ako protivnik jamčevine da jamčevinu, sud će obustaviti postupak i ukinuti već
provedene radnje.
Jamčevina kao uvjet za određivanje privremene mjere
Članak 349.
(1) Sud može na prijedlog predlagatelja osiguranja odrediti privremenu mjeru i kad nije
učinio vjerojatnim postojanje tražbine i opasnost ako prethodno, u roku koji mu je sud
odredio, da osiguranje za štetu koja bi protivniku osiguranja mogla nastati određivanjem
i provedbom privremene mjere. Ako predlagatelj osiguranja ne da osiguranje u
određenom roku, sud će odbiti prijedlog za osiguranje.
(2) Sud može na prijedlog protivnika osiguranja, prema okolnostima slučaja, postupiti
po odredbi stavka 1. ovoga članka i kad je predlagatelj osiguranja učinio vjerojatnim
postojanje tražbine i opasnosti. Ako predlagatelj osiguranja ne da osiguranje u
određenom roku, sud će obustaviti postupak i ukinuti provedene radnje. Okolnost da je
protivnik osiguranja zatražio davanje osiguranja ne odgađa provedbu postupka
osiguranja dok sud ne odluči o njegovu prijedlogu.
(3) Osiguranje se određuje do isteka roka do kojega protivnik osiguranja može u
postupku osiguranja zatražiti naknadu štete.
Određivanje više privremenih mjera
Članak 350.
(1) Sud može, s obzirom na okolnosti slučaja, odrediti i više privremenih mjera, ako je
to potrebno.
(2) Ako je u pojedinom slučaju moguće odrediti više privremenih mjera, sud će odrediti
onu koja je najprikladnija da bi se ostvarila svrha osiguranja, a ako su sve jednako
prikladne, sud će odrediti onu koja je najmanje tegobna za protivnika osiguranja.
Vrijeme za koje se određuje privremena mjera
Članak 351.
(1) U rješenju kojim se određuje privremena mjera odredit će se i trajanje te mjere, a
ako je mjera određena prije podnošenja tužbe ili pokretanja kojega drugoga postupka – i
rok u kojemu predlagatelj osiguranja mora podnijeti tužbu, odnosno prijedlog za
pokretanje drugoga postupka, radi opravdanja mjere.
(2) Sud će, na prijedlog predlagatelja osiguranja, produžiti trajanje privremene mjere, uz
uvjet da se nisu promijenile okolnosti pod kojima je ta mjera određena.
(3) Prijedlog iz stavka 2. ovoga članka može se podnijeti samo prije nego što protekne
vrijeme za koje je privremena mjera određena.
Pravni lijekovi
Članak 352.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 122/127(1) Protiv rješenja o prijedlogu za izdavanje privremene mjere dopuštena je žalba u roku
od osam dana od dana dostavljanja rješenja. Ta žalba neće se slati protivnoj stranki na
odgovor.
(2) Drugostupanjski sud dužan je donijeti i otpremiti rješenje o žalbi iz stavka 1. ovoga
članka u roku od trideset dana od dana kad je primi.
(3) Tijek roka za žalbu niti žalba ne odgađaju provedbu privremene mjere.
Ukidanje privremene mjere
Članak 353.
(1) Ako predlagatelj osiguranja u određenom roku nije podnio tužbu, odnosno nije
pokrenuo drugi postupak radi opravdanja privremene mjere ili je vrijeme za koje je
određena privremena mjera proteklo, sud će, na prijedlog protivnika osiguranja,
obustaviti postupak i ukinuti provedene radnje.
(2) Na prijedlog protivnika osiguranja postupak će se obustaviti i ukinuti provedene
radnje, ako su se okolnosti zbog kojih je mjera određena kasnije promijenile tako da
više nije potrebna.
Naknada štete protivniku osiguranja
Članak 354.
(1) Protivnik osiguranja ima prema predlagatelju osiguranja pravo na naknadu štete koja
mu je nanesena privremenom mjerom za koju je utvrđeno da je bila neosnovana ili koju
predlagatelj osiguranja nije opravdao.
(2) U tom se slučaju na odgovarajući način primjenjuju odredbe članka 330. stavaka 4.,
5. i 6., članka 338. i članka 339. ovoga Zakona.
Primjena odredaba o osiguranju prethodnim mjerama
Članak 355.
U postupku osiguranja privremenim mjerama na odgovarajući se način primjenjuju
odredbe članka 333. stavka 3., članka 336. i članka 337. stavaka 2. do 4. ovoga Zakona.
Dio četvrti
EUROPSKI OVRŠNI NALOG
Glava trideset četvrta
POSTUPAK ZA IZDAVANJE POTVRDE O EUROPSKOM OVRŠNOM
NALOGU ZA NESPORNE TRAŽBINE TE ZA ODREĐIVANJE I
PROVEDBU OVRHE NA TEMELJU EUROPSKOG OVRŠNOG NALOGA
1. OPĆE ODREDBE
Područje primjene
Članak 356.
Odredbama ove glave uređuje se postupak izdavanja potvrde o europskom ovršnom
nalogu za nesporne tražbine prema Uredbi (EZ) br. 805/2004. Europskog parlamenta i
Vijeća od 21. travnja 2004. godine kojom se uvodi europski ovršni nalog za nesporne12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 123/127tražbine (u daljnjem tekstu: Uredba) te postupak određivanja ovrhe na temelju
europskoga ovršnog naloga.
2. IZDAVANJE POTVRDE O EUROPSKOM OVRŠNOM NALOGU
Nadležnost za potvrđivanje domaćih ovršnih isprava kao europskoga ovršnog
naloga
Članak 357.
U Republici Hrvatskoj su za izdavanje:
– potvrde o europskom ovršnom nalogu prema odredbi članka 9. stavka 1. Uredbe,
– potvrde o ovršnosti sudske nagodbe prema odredbi članka 24. stavka 1. Uredbe,
– potvrde o ovršnosti druge javne isprave koja je ovršna u Republici Hrvatskoj prema
odredbi članka 25. stavka 1. Uredbe,
– i potvrdama prema odredbama članka 6. stavaka 2. i 3. Uredbe,
nadležni sudovi, upravna tijela, javni bilježnici ili pravne i fizičke osobe s javnim
ovlastima koji su ovlašteni izdati ovršni otpravak domaće europske ovršne isprave o
nespornim tražbinama.
Odlučivanje o zahtjevu za izdavanje potvrde
Članak 358.
(1) Potvrde prema članku 9. stavku 1., članku 24. stavku 1., članku 25. stavku 1. i
članku 6. stavku 3. Uredbe izdaju se bez prethodnoga saslušanja dužnika.
(2) Tijelo ili osoba koja je izdala potvrdu dostavit će otpravak potvrde dužniku po
službenoj dužnosti.
(3) Ako sud ili upravno tijelo odbace ili odbiju zahtjev za izdavanje potvrde, podnositelj
zahtjeva ima pravo žalbe protiv rješenja kojim je njegov zahtjev odbačen ili odbijen uz
odgovarajuću primjenu odredaba zakona koji uređuju žalbu protiv odluke kojom je
prijedlog za ovrhu (izvršenje) odbačen ili odbijen.
(4) Ako javni bilježnik nađe da nisu ispunjeni uvjeti za izdavanje potvrde iz stavka 1.
ovoga članka, zahtjev za izdavanje potvrde s prijepisom odgovarajuće svoje isprave ili
spisa proslijedit će općinskom sudu na čijem je području njegovo sjedište radi
donošenja odluke o zahtjevu. Javni je bilježnik dužan obrazložiti zašto smatra da nisu
ispunjene pretpostavke za prihvaćanje zahtjeva stranke.
Ispravljanje i ukidanje potvrde
Članak 359.
(1) Zahtjev prema članku 10. stavku 1. Uredbe radi ispravljanja ili ukidanja sudske
potvrde podnosi se sudu koji ju je izdao. O zahtjevu odlučuje taj sud rješenjem.
(2) Zahtjev za ispravljanje ili ukidanje javnobilježničke potvrde ili potvrde koju je
donijelo upravno tijelo ili fizičke ili pravne osobe s javnim ovlastima podnosi se osobi
ili tijelu koje ju je izdalo, koji su dužni proslijediti zahtjev s prijepisom svoga spisa u
povodu kojega su izdali potvrdu općinskom sudu na području kojega je njihovo sjedište
radi donošenja odluke.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 124/127(3) O zahtjevu za ispravak potvrde odlučuje se uz odgovarajuću primjenu odredaba
članka 342. Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92.,
112/99., 88/01., 117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 96/08., 123/08., 57/11. i 148/11. –
pročišćeni tekst), a o zahtjevu za ukidanje potvrde uz odgovarajuću primjenu odredaba
članka 36. ovoga Zakona.
3. ODREĐIVANJE OVRHE NA TEMELJU EUROPSKOGA OVRŠNOG
NALOGA
Ovrha na temelju europskoga ovršnog naloga
Članak 360.
Ovršna isprava koja je u nekoj drugoj državi članici Europske unije potvrđena u skladu
s Uredbom kao europski ovršni nalog, ovršava se u Republici Hrvatskoj pod istim
uvjetima kao i domaća ovršna isprava, bez potrebe provedbe posebnog postupka radi
priznanja te isprave i proglašenja njezine ovršnosti, odnosno bez potrebe da se o njezinu
priznanju odluči kao o prethodnom pitanju.
Prijevod
Članak 361.
Kada je vjerovnik dužan prema odredbi članka 20. stavka 2. točke c) Uredbe priložiti
prijevod europskoga ovršnog naloga uz prijedlog za ovrhu, taj prijevod treba biti
sastavljen na hrvatskom jeziku i ovjerovljen od osobe koja je u nekoj od članica
Europske unije za to ovlaštena.
Zahtjevi prema člancima 21. i 23. Uredbe
Članak 362.
(1) Za odlučivanje o prijedlogu za ovrhu na temelju europskoga ovršnog naloga, o
pravnim lijekovima ovršenika protiv rješenja o ovrsi donesenog na temelju te isprave
prema odredbi članka 21. Uredbe te o njegovim prijedlozima za odgodu, obustavu i
ograničenje ovrhe prema odredbama članka 23. Uredbe stvarno je nadležan sud koji je
za odlučivanje o tim prijedlozima, odnosno pravnim lijekovima nadležan prema
odredbama članka 37. i 43. ovoga Zakona te prema članku 20. točki 6. Zakona o
sudovima (»Narodne novine«, br. 150/05., 16/07., 113/08., 153/09., 116/10. i 130/11.).
(2) Mjesna nadležnost suda za donošenje odluka iz stavka 1. ovoga članka određuje se
po odredbama ovoga Zakona o mjesnoj nadležnosti suda u ovršnom postupku.
(3) O prijedlozima, odnosno pravnim lijekovima iz stavka 1. ovoga članka sud odlučuje
prema pravilima ovoga Zakona.
Obustava i ograničenje ovrhe
Članak 363.
Ovrha će se obustaviti, odnosno ograničiti prema odredbama ovoga Zakona o obustavi
ovrhe (članak 72.), odnosno o ograničenju ovrhe (članak 5.) i na temelju otpravka
potvrde o neovršivosti ili o ograničenju ovrhe prema članku 23. Uredbe.
Žalba nakon isteka roka, odnosno tužba zbog razloga zbog kojih se ta žalba može
podnijeti
Članak 364.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 125/127Pravila o žalbi nakon isteka roka, odnosno o tužbi zbog razloga zbog kojih se ta žalba
može podnijeti (članci 53. do 55.) primjenjuju se i u ovrsi na temelju europskoga
ovršnog naloga.
Dio peti
PREKRŠAJNE ODREDBE
Prekršaji
Članak 365.
(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba ako postupi protivno odredbi članka 212. stavka 3. ovoga Zakona.
(2) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka
1. ovoga članka i odgovorna osoba u pravnoj osobi.
Prekršaji osoba i tijela koje su dužne davati podatke o dužniku
Članak 366.
(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba ako u roku od osam dana ne dostavi podatke iz članka 18. stavka 1. i 3. ovoga
Zakona.
(2) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka
1. ovoga članka i odgovorna osoba u pravnoj osobi.
(3) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj
odgovorna osoba u tijelu ako u roku od osam dana ne dostavi podatke iz članka 18.
stavka 2. ovoga Zakona.
Prekršaji ovršenikova dužnika, odnosno osobe kod koje se nalazi ovršenikova
imovina
Članak 367.
(1) Novčanom kaznom od 10.000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj pravna
osoba ako se na zahtjev suda u roku od osam dana ne izjasni o činjenicama iz članka 18.
stavka 4. ovoga Zakona.
(2) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj iz stavka
1. ovoga članka odgovorna osoba u pravnoj osobi iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Novčanom kaznom od 2.000,00 do 10.000,00 kuna kaznit će se za prekršaj fizička
osoba ako se na zahtjev suda u roku od osam dana ne izjasni o činjenicama iz članka 18.
stavka 4. ovoga Zakona.
Dio šesti
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 368.
(1) Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će u roku od trideset dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona:
– pravilnik iz članka 156. stavka 1.12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 126/127– pravilnik iz članka 169. stavka 6.
– pravilnik iz članka 209. stavka 2.
– pravilnik iz članka 214. stavka 8.
– pravilnik iz članka 215. stavka 4.
– pravilnik iz članka 216. stavka 3.
– pravilnik iz članka 216. stavka 5.
– tarifu iz članka 289. stavka 1.
(2) Ministar nadležan za poslove gospodarstva donijet će u roku od trideset dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona pravilnik iz članka 152. ovog Zakona.
(3) Podzakonski propisi iz članaka 152., 156. stavka 1., 169. stavka 6., 214. stavka 8.,
215. stavka 4. i 289. stavka 1. doneseni na temelju Ovršnog zakona (»Narodne novine«,
br. 150/11., 154/11., 12/12., 70/12. i 80/12.) ostaju na snazi do stupanja na snagu
podzakonskih propisa donesenih na temelju ovoga Zakona.
(4) Registar iz članka 216. ovoga Zakona osnovat će se u roku od trideset dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona.
Postupci u tijeku
Članak 369.
(1) Postupci u tijeku dovršit će se po odredbama zakona koji su važili do stupanja na
snagu ovoga Zakona.
(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, postupci pokrenuti prije stupanja na
snagu Ovršnog zakona (»Narodne novine«, br. 57/96., 29/99., 42/00., 173/03., 194/03.,
151/04., 88/05., 121/05. i 67/08.) obustavit će se ako ovrhovoditelj u roku od tri mjeseca
od dana stupanja na snagu ovoga Zakona ne podnese prijedlog na temelju kojeg se
postupak može nastaviti.
Prestanak važenja odredaba drugih zakona
Članak 370.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Ovršni zakon (»Narodne novine«, br.
139/10., 150/11., 154/11., 12/12., 70/12. i 80/12.).
Članak 371.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 15. listopada
2012., osim odredaba članaka 356. do 364. koji stupaju na snagu danom prijama
Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije.
Klasa: 711­01/12­01/04
Zagreb, 28. rujna 2012.
HRVATSKI SABOR
Potpredsjednik
Hrvatskoga sabora12.09.2016. 112 11.10.2012 Ovršni zakon
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 127/127Josip Leko, v. r.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/19HRVATSKI SABOR
405
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA
ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, koji je
Hrvatski sabor donio na sjednici 15. veljače 2013. godine.
Klasa: 011­01/13­01/29
Urbroj: 71­05­03/1­13­2
Zagreb, 21. veljače 2013.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Ivo Josipović, v. r.
ZAKON
O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PARNIČNOM
POSTUPKU
Članak 1.
U Zakonu o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92., 112/99., 88/01.,
117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 96/08., 123/08., 57/11. i 148/11. – pročišćeni tekst) u
članku 10. stavci 7., 8. i 9. mijenjaju se i glase:
»Kada kažnjena osoba ne plati izrečenu novčanu kaznu u ostavljenom roku ili o tome
bez odgađanja ne obavijesti sud, sud će u daljnjem roku od osam dana na rješenje o
izrečenoj novčanoj kazni staviti potvrdu o ovršnosti te rješenje dostaviti Financijskoj
agenciji radi izravne naplate novčane kazne provedbom ovrhe na novčanim sredstvima
kažnjene osobe.
Ako Financijska agencija u roku od godine dana od dana primitka rješenja iz stavka 2.
ovoga članka ne provede ovrhu na novčanim sredstvima kažnjene osobe u skladu s
odredbama zakona koji uređuje provedbu ovrhe na novčanim sredstvima u cjelokupnom
iznosu izrečene novčane kazne, dostavit će rješenje iz stavka 2. ovoga članka nadležnoj
ispostavi Područnog ureda Porezne uprave prema prebivalištu, odnosno sjedištu
kažnjene osobe radi prisilne naplate izrečene novčane kazne prema propisima o
prisilnoj naplati poreza.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/19Ako kažnjena osoba nema prebivalište, odnosno sjedište na području Republike
Hrvatske, Financijska agencija će dostaviti rješenje iz stavka 2. ovoga članka ispostavi
Područnog ureda Porezne uprave prema sjedištu suda koji je donio rješenje iz stavka 2.
ovoga članka.«.
Stavak 12. mijenja se i glasi:
»Ako u roku od godine dana od dana primitka rješenja iz stavka 2. ovoga članka ne
uspije naplatiti novčanu kaznu, nadležna ispostava Područnog ureda Porezne uprave će
o nenaplaćenoj novčanoj kazni za fizičku osobu obavijestiti sud koji je donio rješenje,
nakon čega će se novčana kazna izrečena fizičkoj osobi zamijeniti kaznom zatvora po
pravilima kaznenog prava o zamjeni novčane kazne kaznom zatvora, o čemu će odluku
donijeti sud koji je izrekao novčanu kaznu. Ako se novčana kazna izrečena pravnoj
osobi ne naplati u roku od godine dana od dana primitka rješenja iz stavka 2. ovoga
članka, ta će se kazna prisilno naplatiti po pravilima kaznenog prava.«.
Iza stavka 12. dodaje se stavak 13. koji glasi:
»Ako je rješenje o izricanju novčane kazne ukinuto ili preinačeno, osoba kojoj je
naplaćena izrečena novčana kazna može u istom postupku zatražiti od suda da naloži
Republici Hrvatskoj isplatu neosnovano naplaćenog iznosa novčane kazne u roku od tri
mjeseca od dana podnošenja zahtjeva osobe kojoj je naplaćena izrečena novčana kazna
Ministarstvu financija Republike Hrvatske za isplatu tog iznosa, računajući od dana
pravomoćnosti rješenja.«.
Članak 2.
U članku 11. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, stranku koja je pravna osoba ili fizička
osoba koja obavlja određenu registriranu djelatnost, sud neće upozoriti koje parnične
radnje može poduzeti ako se radi o sporu u vezi s njezinom djelatnošću.«.
Članak 3.
U članku 13. stavku 3. brojka: »50.000,00« zamjenjuje se brojkom: »100.000,00«.
Članak 4.
U članku 17. stavku 1. riječi: »na pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano, do
upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari na prvom ročištu za glavnu
raspravu« zamjenjuju se riječima: »do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj
stvari«.
U stavku 2. riječi: »na pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano, na prvom ročištu
za glavnu raspravu« brišu se.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»Nakon upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari, sud jedne vrste može se po
službenoj dužnosti ili u povodu prigovora tuženika oglasiti stvarno nenadležnim za
predmete iz nadležnosti suda druge vrste samo kada je to zakonom izrijekom
određeno.«.
Članak 5.
U članku 20. stavcima 1. i 2. riječi: »na pripremnom ročištu ili, ako ono nije održano,
do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj stvari na prvom ročištu za glavnu29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/19raspravu« zamjenjuju se riječima: »do upuštanja tuženika u raspravljanje o glavnoj
stvari«.
Članak 6.
U članku 21. stavku 3. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječima: »sud kojem
je predmet ustupljen«.
Članak 7.
U članku 34.b u točkama 6. i 7. riječi: »osim sporova o prijevozu putnika,« brišu se.
Članak 8.
U članku 40. stavku 3. riječi: »ili ako ono nije održano, onda na prvom ročištu za
glavnu raspravu prije nego što se tuženik upustio« brišu se.
Članak 9.
U članku 44. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»O žalbi protiv presude u sporovima za isplatu novčane tražbine, ako vrijednost
predmeta spora ne prelazi 100.000,00 kn, odnosno u trgovačkim sporovima ako
vrijednost predmeta spora ne prelazi 500.000,00 kn, odlučuje sudac pojedinac višeg
suda, ako zakonom nije drugačije određeno.«.
Dosadašnji stavci 2. i 3. postaju stavci 3. i 4.
Iza dosadašnjeg stavka 4., koji postaje stavak 5., dodaje se stavak 6. koji glasi:
»Kad odlučuje o žalbi Vrhovni sud Republike Hrvatske sudi u vijeću u kojemu sudi u
povodu revizije.«.
Članak 10.
U članku 86. stavku 2. riječi: »njegovo zanimanje i« zamjenjuju se riječima: »njegov
osobni identifikacijski broj, prebivalište, odnosno«.
Članak 11.
U članku 95. stavku 1. točki 1. riječ: »privremenih« briše se.
Članak 12.
U članku 106. stavak 2. mijenja se i glasi:
»Podnesci moraju biti razumljivi i moraju sadržavati sve ono što je potrebno da bi se u
vezi s njima moglo postupiti. Podnesci osobito trebaju sadržavati: oznaku suda, ime,
prebivalište, odnosno boravište stranaka, njihovih zakonskih zastupnika i punomoćnika,
ako ih imaju, osobni identifikacijski broj stranke koja podnosi podnesak, predmet spora,
sadržaj izjave i potpis podnositelja.«.
Članak 13.
U članku 109. stavku 2. iza riječi: »rok« dodaju se riječi: »od osam dana«.
Članak 14.
U članku 111. stavku 2. iza riječi: »produljiti« dodaju se riječi: »samo jednom«.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/19Iza stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»Produljeni rok počinje teći prvog sljedećeg dana nakon isteka roka čije je produljenje
zatraženo.«.
Članak 15.
U članku 118. stavku 2. riječ: »petnaest« zamjenjuje se riječju: »osam«.
U stavku 4. riječi: »tri mjeseca« zamjenjuju se riječima: »dva mjeseca«.
Članak 16.
U članku 133.a stavku 2. iza riječi: »prisjednik« dodaju se riječi: »ili javnobilježnički
savjetnik«.
Članak 17.
U članku 134.b stavak 2. mijenja se i glasi:
»Predsjednik suda može rješenjem donesenim u upravnom postupku odrediti da svi
odvjetnici koji imaju pisarnicu na području toga suda, javni bilježnici koji imaju sjedište
na području toga suda i određene pravne osobe koje imaju sjedište na području tog
suda, sudska pismena primaju preko pretinaca iz stavka 1. ovoga članka. Protiv toga
rješenja odvjetnik, javni bilježnik, odnosno pravna osoba ima pravo izjaviti prigovor u
roku od osam dana. Protiv rješenja o prigovoru može se podnijeti žalba predsjedniku
neposredno višeg suda u roku od 15 dana«.
Članak 18.
U članku 155. stavak 1. mijenja se i glasi:
»Sud će prilikom odlučivanja o troškovima postupka stranci odrediti naknadu samo
onih troškova koji su bili potrebni za vođenje parnice. O tome koji su troškovi bili
potrebni te o visini troškova odlučuje sud ocjenjujući brižljivo sve okolnosti, osobito
vodeći računa o pravilima ovoga Zakona koja za pripremanje glavne rasprave određuju
upućivanje podnesaka i jedno pripremno ročište te jedno ročište za glavnu raspravu.«.
Članak 19.
U članku 156. stavku 3. riječi: »bez odgode« zamjenjuju se riječima: »najkasnije u roku
od 15 dana od dana podnošenja zahtjeva za naknadu troškova«.
Članak 20.
U članku 157. riječi: »u odgovoru na tužbu, odnosno pripremnom ročištu, a ako se ne
održava pripremno ročište – onda na glavnoj raspravi,« brišu su.
Članak 21.
U članku 166. stavku 2. iza riječi: »postupka« dodaju se riječi: »jednom odlukom«.
Članak 22.
Članak 172. mijenja se i glasi:
»Pravo na oslobođenje od plaćanja troškova postupka i pravo na stručnu pravnu pomoć
stranka ostvaruje na način i uz uvjete propisane posebnim propisom kojim se uređuje
besplatna pravna pomoć.«.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/19Članak 23.
Članci 173., 174. i 175. brišu se.
Članak 24.
U članku 176. stavci 1. i 3. brišu se.
Članak 25.
Članak 177. briše se.
Članak 26.
Iza članka 184. dodaje se članak 184.a koji glasi:
»Članak 184.a
Ako je udovoljeno uvjetima za donošenje presude zbog izostanka ili presude zbog
ogluhe, a sud ne raspolaže podatkom o osobnom identifikacijskom broju tuženika, sud
će pribaviti taj podatak po službenoj dužnosti od Ministarstva financija, Porezne uprave.
Sud će postupiti prema odredbi stavka 1. ovoga članka i kad ne raspolaže podatkom o
osobnom identifikacijskom broju fizičke, odnosno pravne osobe, a udovoljeno je
uvjetima za donošenje odluke o izricanju novčane kazne toj fizičkoj, odnosno pravnoj
osobi.
U slučajevima iz stavka 1. i 2. ovoga članka Ministarstvo financija, Porezna uprava
dužna je u roku od osam dana, na zahtjev suda, uz dostavu podataka o imenu,
prezimenu i datumu rođenja ili broju osobne iskaznice za fizičke osobe, odnosno nazivu
i matičnom broju pravne osobe, dati podatak o osobnom identifikacijskom broju.«.
Članak 27.
U članku 186.a stavku 6. brojka: »2« zamjenjuje se brojkom: »5«.
Iza stavka 9. dodaje se stavak 10. koji glasi:
»Republika Hrvatska i podnositelj zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka mogu nakon
podnošenja zahtjeva za mirno rješenje spora zatražiti od suda da, primjenjujući na
odgovarajući način odredbe ovog Zakona za osiguranje dokaza, izvede dokaze za koje
smatra da su nužni radi utvrđivanja činjenica o kojima će ovisiti zauzimanje stava o
osnovanosti zahtjeva protivne stranke za mirno rješenje spora. Te dokaze može izvesti i
sudski savjetnik, a imaju isto značenje kao dokazi izvedeni u postupku osiguranja
dokaza.«.
Članak 28.
U članku 186.d stavak 3. mijenja se i glasi:
»Postupak mirenja pred sudom vodi izmiritelj određen s liste izmiritelja koju utvrđuje
predsjednik suda.«.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»Nagodba sklopljena u postupku mirenja provedenom u sudu ima značaj sudske
nagodbe.«.
Članak 29.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/19U članku 186.e stavku 1. riječ: »sucem« briše se.
Stavak 2. mijenja se i glasi:
»Ako mirenje ne uspije izmiritelj koji je sudac toga suda ne smije sudjelovati u
donošenju odluke o pravnom lijeku u toj pravnoj stvari.«.
Iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi:
»Na postupke mirenja koji se provode u sudovima na odgovoravajući način se
primjenjuju odrebe zakona koji uređuje postupak mirenja, ako ovim zakonom nije
drukčije određeno.«.
Članak 30.
Članak 186.g mijenja se i glasi:
»Stranke mogu tijekom cijelog prvostupanjskog i drugostupanjskog postupka suglasno
zatražiti od suda zastoj postupka radi pokušaja mirnog rješenja spora, bez obzira na
način i forum rješavanja.
Zastoj iz stavka 1. ovoga članka može trajati godinu dana, s tim da na suglasni
obrazloženi prijedlog stranaka sud može ovaj rok produžiti jednom.
Protekom roka iz stavka 2. ovoga članka sud će nastaviti postupak po službenoj
dužnosti.«.
Članak 31.
U članku 189. stavku 1. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Članak 32.
U članku 190. stavku 1. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Stavak 7. mijenja se i glasi:
»Ako je tužba preinačena na ročištu na kojem tuženik koji je uredno pozvan ne dođe, a
izostanak ne opravda, sud neće odgoditi ročište, već će o preinaci odlučiti neovisno o
tome što se tuženik nije izjasnio o preinaci.«.
Članak 33.
U članku 192. stavku 1. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Članak 34.
U članku 210. stavku 1. riječi: »na pripremnom ročištu, a ako ono nije održano onda na
glavnoj raspravi prije nego što se upusti u raspravljanje o glavnoj stvari zamjenjuju se
riječima: »do upuštanja u raspravljanje o glavnoj stvari«.
Članak 35.
Naslov glave sedamnaeste mijenja se i glasi: »PREKID I OBUSTAVA POSTUPKA«.
Članak 36.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/19Članak 216. briše se.
Članak 37.
Članak 217. briše se.
Članak 38.
U članku 218. stavku 1. riječi: »te protiv rješenja kojim se utvrđuje mirovanje postupka
(članak 216.)« brišu se.
Članak 39.
U članku 219. stavku 2. riječi: »tijekom postupka« zamjenjuju se riječima: »do
zaključenja prethodnog postupka«.
Članak 40.
Iza članka 221.a dodaje se članak 221.b koji glasi:
»Članak 221.b
Ako tužitelj dokaže da je tuženik za tražbinu koju je tužitelj utužio na temelju
vjerodostojne isprave koristio pravo na odbitak pretporeza, smatrat će se da tražbina
postoji, osim ako tuženik ne dokaže protivno.
Sud može po službenoj dužnosti zatražiti od Ministarstva financija, Porezne uprave
podatak o tome je li tuženik koristio pravo na odbitak pretporeza za tražbinu iz stavka 1.
ovoga članka.«.
Članak 41.
U članku 223.a brojka: »5.000,00« zamjenjuje se brojkom: »10.000,00«, a brojka:
»10.000,00« brojkom: »50.000,00«.
Članak 42.
U članku 241. zarez i riječ: »zanimanje« brišu se.
Članak 43.
U članku 242. stavku 1. riječi: »i zanimanje« brišu se.
Članak 44.
U članku 243. stavku 3. iza riječi: »prezime,« dodaju se riječi: »osobni identifikacijski
broj,«.
Članak 45.
Članak 251. mijenja se i glasi:
»Stranka koja predlaže izvođenje dokaza vještačenjem može predložiti osobu vještaka.
Sud će omogućiti protivnoj stranci da se izjasni o predloženom vještaku.
Sud će odrediti predloženog vještaka ako se protivna stranka ne usprotivi predloženom
vještaku.
Ako se protivna stranka usprotivi predloženom vještaku, vještaka će odrediti sud.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/19Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, sud može odrediti drugog vještaka ako
ocijeni da složenost vještačenja to zahtijeva, odnosno ako ocijeni da je to potrebno radi
sprečavanja stranaka da raspolažu zahtjevima kojima ne mogu raspolagati (članak 3.
stavak 3.).
U slučajevima iz stavka 4. i 5. ovoga članka parnični sud može ovlastiti predsjednika
vijeća ili zamoljenog suca da oni odrede vještake ako je njima povjereno izvođenje
dokaza vještačenjem.«.
Članak 46.
U članku 254. stavku 2. druga rečenica briše se.
Članak 47.
U članku 257. riječi: »i zanimanje« brišu se.
Članak 48.
U članku 258. stavku 2. iza riječi: »prezime,« dodaju se riječi: »osobni identifikacijski
broj,«.
Članak 49.
U članku 260. stavku 1. iza riječi: »mišljenja« dodaju se riječi: »koji ne može biti duži
od 60 dana«.
Stavak 3. mijenja se i glasi:
»Sud će dostaviti strankama pismeni nalaz i mišljenje najkasnije 15 dana prije ročišta na
kojem će se o njima raspravljati.«.
Članak 50.
U članku 272. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.
Članak 51.
U članku 277. stavku 2. iza riječi: »ročišta« stavlja se zarez i dodaju riječi: »zaključenje
prethodnog postupka«.
Stavci 5. i 6. brišu se.
Članak 52.
U članku 278. stavku 1. riječi: »ili mirovanju« i riječ: »privremenim« brišu se.
Članak 53.
U članku 282. stavku 1. iza riječi: »podnošenje tužbe« dodaju se riječi: »ili ako prije
podnošenja tužbe nije proveden zakonom predviđeni postupak mirnog ili drukčijeg
ostvarivanja prava, a zakonom je propisano da će se u tom slučaju tužba odbaciti«.
Članak 54.
U članku 284. stavku 2. riječi: »privremenih mjera« zamjenjuju se riječima: »mjera
osiguranja«, a iza riječi: »zakazati« dodaje se riječ: »pripremno«.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/19Iza stavka 2. dodaju se stavci 3., 4. i 5. koji glase:
»U pozivu iz stavka 1. ovoga članka sud će pozvati tuženika da već u odgovoru na
tužbu iznese sve bitne činjenice i predloži sve dokaze kojima pobija navode i dokaze
protivnika te će upozoriti stranke da nakon zaključenja prethodnog postupka ne mogu
iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze, osim u slučaju iz članka 299. stavka 2.
ovoga Zakona.
U pozivu iz stavka 1. ovoga članka sud će uvijek odrediti i pripremno ročište, te
upozoriti stranke da će se na tom ročištu ako za to budu ispunjeni uvjeti, zaključiti
prethodni postupak i provesti glavna rasprava. Taj će se poziv dostaviti i tužitelju.
Ako je udovoljeno uvjetima za donošenje presude bez održavanja rasprave iz članka
332.a ovoga Zakona ili presude zbog ogluhe iz članka 331.b ovoga Zakona, sud neće
održati pripremno ročište, nego će strankama dostaviti pisani otpravak presude.«.
Članak 55.
U članku 285. stavku 2. riječ: »petnaest« zamjenjuje se riječju: »trideset«, a riječ:
»trideset« zamjenjuje se riječju: »četrdesetpet«.
Stavak 3. briše se.
Dosadašnji stavci 4. i 5. postaju stavci 3. i 4.
Članak 56.
U članku 286. stavak 3. briše se.
Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 3.
Članak 57.
U članku 287. stavku 2. riječi: »predsjednik vijeća zatražit će« zamjenjuju se riječima:
»sud će zatražiti«.
Članak 58.
U članku 288. stavcima 1. i 2. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«.
U stavku 3. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«, a riječ: »vijeće«
briše se.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»Na pripremnom ročištu sud ima u pogledu upravljanja postupkom sva ovlaštenja koja
ima na ročištu za glavnu raspravu.«.
Članak 59.
Iza članka 288. dodaje se članak 288.a koji glasi:
»Članak 288.a
Sud će tijekom pripremnog ročišta strankama predložiti da spor riješe u postupku
mirenja, odnosno upozoriti stranke na mogućnost sudske nagodbe.
Sud će postavljanjem pitanja i na drugi svrsishodan način nastojati da se tijekom
pripremnog ročišta iznesu sve odlučne činjenice, da se dopune nepotpuni navodi
stranaka o važnim činjenicama, da se označe ili dopune dokazna sredstva koja se29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/19odnose na navode stranaka i, uopće, da se daju sva razjašnjenja potrebna za utvrđenje
činjeničnog stanja važnog za odluku. U mjeri u kojoj je to potrebno radi ostvarivanja
toga cilja, sud će sa strankama razmotriti i pravna pitanja spora.
Ako stranka ili zakonski zastupnik stranke nije u stanju jasno i određeno izjasniti se o
predmetu o kojem se raspravlja, a nema punomoćnika, sud će je upozoriti na potrebu da
uzme punomoćnika.
Ako stranka ne može odmah uzeti punomoćnika, sud će na njezin prijedlog odgoditi
ročište.
Kad je u ovom Zakonu predviđeno da stranka može staviti određeni prigovor ili
prijedlog ili poduzeti kakvu drugu parničnu radnju dok se tuženik ne upusti u
raspravljanje o glavnoj stvari, takav prigovor, odnosno prijedlog stranka može staviti,
odnosno poduzeti drugu parničnu radnju sve dok tuženik nije podnio odgovor na tužbu,
a ako tužba nije dostavljena tuženiku radi podnošenja pisanog odgovora na tužbu, sve
dok tuženik na pripremnom ročištu ne iznese svoj odgovor na tužbu, osim ako ovim
Zakonom nije drukčije predviđeno.
Na pripremnom ročištu prigovor radi prebijanja može se istaknuti do donošenja rješenja
o zaključenju prethodnog postupka. Materijalnopravni prigovori mogu se isticati i
nakon toga, ali se radi njihova opravdanja ne mogu iznositi nove činjenice niti se mogu
predlagati novi dokazi, osim u slučaju iz članka 299. stavka 2. ovoga Zakona.«.
Članak 60.
Članak 289. mijenja se i glasi:
»Kad utvrdi da ne postoje smetnje za daljnje vođenje postupka, sud će, prema
rezultatima raspravljanja na pripremnom ročištu, odlučiti koji će se od predloženih
svjedoka i vještaka pozvati na glavnu raspravu i koji će se od drugih predloženih dokaza
pribaviti.«.
Članak 61.
U članku 290. stavku 1. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«.
U stavku 2. riječi: »do glavne rasprave« brišu se.
U stavku 3. riječi: »predsjednik vijeća« zamjenjuju se riječju: »sud«.
Članak 62.
U članku 291. stavku 1. riječi: »predsjednik vijeća raspravljat će« zamjenjuju se
riječima: »sud će raspravljati«.
Iza stavka 1. dodaju se stavci 2., 3. i 4. koji glase:
»Ako ocijeni da je to potrebno, sud može odgoditi pripremno ročište.
U rješenju o odgodi pripremnog ročišta sud će odmah zakazati novo pripremno ročište.
Pripremno ročište može se odgoditi samo jednom.«.
Članak 63.
Članak 292. mijenja se i glasi:
»Pripremno ročište počinje izlaganjem tužbe, a nakon toga tuženik odgovara na navode
tužbe.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/19U daljnjem tijeku pripremnog ročišta raspravljat će se o prijedlozima stranaka i
činjeničnim navodima kojima stranke obrazlažu svoje prijedloge, odnosno pobijaju
prijedloge protivnika, a i o dokazima predloženim s njihove strane.
Izvođenje dokaza određuje sud rješenjem u kojemu će se naznačiti sporna činjenica o
kojoj treba izvesti dokaz i dokazno sredstvo.
Predložene dokaze koje ne smatra važnim za odluku sud će odbiti i u rješenju naznačiti
razlog odbijanja.
Protiv rješenja kojim se određuje ili odbija izvođenje dokaza nije dopuštena posebna
žalba.
Sud nije u daljnjem tijeku parnice vezan za svoje prijašnje rješenje o izvođenju dokaza.
Po okončanju pripremnog ročišta, sud će rješenjem zaključiti prethodni postupak.
Ako ocijeni da je to s obzirom na okolnosti slučaja moguće, sud može na pripremnom
ročištu zaključiti prethodni postupak i na istom ročištu održati glavnu raspravu.«.
Članak 64.
Članak 293. mijenja se i glasi:
»Ročište za glavnu raspravu sud zakazuje u rješenju o zaključenju prethodnog postupka.
Sud u pravilu zakazuje jedno ročište za glavnu raspravu radi izvođenja svih dokaza koje
je odlučio izvesti.
Sud će na ročište pozvati stranke, svjedoke i vještake koje je odlučio pozvati na glavnu
raspravu.
Odredbe članka 286. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovarajući način i pri
zakazivanju ročišta za glavnu raspravu.«.
Članak 65.
Članak 295. mijenja se i glasi:
»Ako s ročišta za glavnu raspravu izostane tužitelj, ili ako na to ročište ne dođe tuženik,
a uredno su pozvani, rasprava će se održati s prisutnom strankom.
Ako s ročišta za glavnu raspravu neopravdano izostanu obje stranke ili ako dođu na
ročište, ali se neće upustiti u raspravljanje, ili se udalje s ročišta, smatrat će se da je
tužitelj povukao tužbu.«.
Članak 66.
Članak 296. briše se.
Članak 67.
Članak 297. mijenja se i glasi:
»Na prvom ročištu za glavnu raspravu sud će upoznati stranke s tijekom i rezultatima
pripremnog ročišta.
U daljnjem tijeku rasprave izvodit će se dokazi i raspravljati o rezultatima njihova
izvođenja.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/19Stranke mogu iznositi i svoja pravna shvaćanja koja se odnose na predmet spora.«.
Članak 68.
Članak 298. briše se.
Članak 69.
Članak 299. mijenja se i glasi:
»Stranke su dužne već u tužbi i odgovoru na tužbu, a najkasnije na pripremnom ročištu
iznijeti sve činjenice na kojima temelje svoje zahtjeve, predložiti dokaze potrebne za
utvrđivanje iznesenih činjenica te se izjasniti o činjeničnim navodima i dokaznim
prijedlozima protivne stranke.
Stranke mogu tijekom glavne rasprave iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze
samo ako ih bez svoje krivnje nisu mogle iznijeti, odnosno predložiti prije zaključenja
prethodnog postupka.
Nove činjenice i nove dokaze koje su stranke iznijele, odnosno predložile tijekom
glavne rasprave protivno stavku 2. ovoga članka sud neće uzeti u obzir.«.
Članak 70.
Članak 300. briše se.
Članak 71.
U članku 312. stavku 1. riječ: »privremenim« briše se i riječi: »i mirovanju« brišu se.
Članak 72.
U članku 332. stavku 1. riječi: »ili na prvo ročište za glavnu raspravu ako pripremno
ročište nije održano,« brišu se, a riječi: »ta ročišta« zamjenjuju se riječima: »pripremno
ročište«.
U stavku 5. riječi: »predsjednik vijeća odredit će« zamjenjuju se riječima: »sud će
odrediti«.
Članak 73.
Naslov iznad članka 335. mijenja se i glasi: »Donošenje, objava, pisana izrada i dostava
presude«.
Članak 335. mijenja se i glasi:
»Presuda se donosi i objavljuje u ime Republike Hrvatske.
Kad se glavna rasprava održava pred vijećem, presudu donose predsjednik vijeća i
članovi vijeća koji su sudjelovali na ročištu na kojemu je glavna rasprava zaključena.
Presudu objavljuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Presuda se mora donijeti, objaviti, izraditi i uručiti ili otpremiti, najkasnije u roku od 45
dana od dana zaključenja glavne rasprave.
Izvornik presude potpisuje sudac pojedinac, odnosno predsjednik vijeća.
Ročište na kojem se presuda objavljuje sud je dužan zakazati na ročištu na kojem je
glavna rasprava zaključena. Ako jedna od stranaka nije prisustvovala ročištu na kojem29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/19je glavna rasprava zaključena, sud će je pismeno obavijestiti o ročištu na kojem se
presuda objavljuje. Ročište na kojem se presuda objavljuje održat će se neovisno o tome
jesu li stranke o njemu uredno obaviještene, odnosno jesu li pristupile na to ročište.
Stranci koja je uredno obaviještena o ročištu na kojem se presuda objavljuje, sud neće
dostavljati presudu prema odredbama ovoga Zakona o dostavi pismena.
Stranci koja je pristupila na ročište na kojem se presuda objavljuje, sud će na ročištu
uručiti ovjereni prijepis presude.
Ako stranka nije pristupila na ročište na kojem se presuda objavljuje, a uredno je
obaviještena o ročištu, smatrat će se da joj je dostava presude obavljena onoga dana
kada je održano ročište na kojem se presuda objavljuje. Ovjereni prijepis presude
stranka može preuzeti u sudskoj zgradi.
U slučaju iz stavka 9. ovoga članka sud će istaknuti presudu na internetskoj stranici e­
oglasna ploča sudova. Presuda mora biti istaknuta na internetskoj stranici e­oglasna
ploča sudova osam dana, računajući od dana kada je održano ročište na kojem se
presuda objavljuje.
Stranci koja nije bila uredno obaviještena o ročištu na kojem se presuda objavljuje, sud
će presudu dostaviti prema odredbama ovoga Zakona o dostavi pismena.
Sud će na ročištu na kojem je glavna rasprava zaključena, odnosno u obavijesti o ročištu
na kojem se presuda objavljuje osobito upozoriti na posljedice iz stavka 7., 9. i 10.
ovoga članka.
Strankama se uručuje, odnosno dostavlja ovjereni prijepis presude s uputom o pravu na
izjavljivanje pravnog lijeka protiv presude.«.
Članak 74.
U članku 336. stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 2. i 3.
Članak 75.
Naslov iznad članka i članak 337. brišu se.
Članak 76.
Članak 337.a briše se.
Članak 77.
U članku 338. stavku 2. iza riječi: »naziv« dodaju se riječi: »,osobni identifikacijski
broj«.
Stavak 6. briše se.
Članak 78.
U članku 347. riječi: »članka 335. stavka 2., članka 336. stavka 2. i članka 337.«
zamjenjuju se riječima: »članka 335.«.
Članak 79.
Članak 348.a briše se.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/19Članak 80.
Iza članka 366. dodaje se članak 366.a koji glasi:
»Članak 366.a
Prvostupanjska se odluka u povodu žalbe može ukinuti i predmet vratiti
prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje najviše jedanput.
Ako drugostupanjski sud nađe da bi prvostupanjsku presudu trebalo ukinuti i nakon što
je ona bila već jedanput ukinuta u povodu žalbe i predmet vraćen prvostupanjskom sudu
na ponovno suđenje, drugostupanjski će sud sam provesti postupak uz odgovarajuću
primjenu odredaba o postupku pred prvostupanjskim sudom radi otklanjanja
nedostataka zbog koji bi prvostupanjsku odluku trebalo ponovno ukinuti i predmet
vratiti prvostupanjskom sudu na ponovno suđenje.
U slučaju iz stavka 2. ovoga članka odredbe članka 373.a do 373.c ovoga Zakona
primjenjuju se na odgovarajući način.«.
Članak 81.
U članku 373.b iza stavka 2. dodaju se novi stavci 3. i 4. i stavak 5. koji glase:
»Vijeće drugostupanjskog suda može odlučiti da se određeni dokazi izvedu u sudskoj
zgradi prvostupanjskog suda pred sucem izvjestiteljem drugostupanjskog suda. Ako za
to postoje važni razlozi, vijeće drugostupanjskog suda može odlučiti da se određeni
dokazi izvedu pred sucem pojedincem ili predsjednikom vijeća prvostupanjskog suda.
Pravila o izvođenju dokaza pred predsjednikom vijeća na odgovarajući način se
primjenjuju na suca izvjestitelja drugostupanjskog suda, odnosno na suca pojedinca ili
predsjednika vijeća prvostupanjskog suda u slučaju.
U slučaju iz stavka 3. ovoga članka vijeće drugostupanjskog suda odlučuje o žalbi bez
rasprave, ali na sjednicu vijeća mora pozvati stranke. Odredba članka 363. ovoga
Zakona primjenjuje se i u ovom slučaju.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 6.
U dosadašnjem stavku 4., koji postaje stavak 7., brojka: »3« zamjenjuje se brojkom:
»6«.
Članak 82.
U članku 375. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»Ako se presudom žalba odbija, u obrazloženju presude drugostupanjski sud neće
posebno obrazlagati presudu u slučaju da prihvaća činjenično stanje utvrđeno
prvostupanjskom presudom, kao i primjenu materijalnog prava.«.
Članak 83.
U članku 377. stavci 1. i 2. mijenjaju se i glase:
»Prvostupanjski sud je dužan provesti novi prethodni postupak i, ako za to budu
ispunjeni uvjeti, glavnu raspravu.
Prvostupanjski sud je dužan izvesti sve parnične radnje i raspraviti sva sporna pitanja na
koja je upozorio drugostupanjski sud u svom rješenju.«.
Članak 84.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/19Iza članka 382. dodaje se članak 382.a koji glasi:
»Članak 382.a
U slučajevima u kojima o žalbi protiv prvostupanjske odluke odlučuje Vrhovni sud
Republike Hrvatske, revizija nije dopuštena.
U slučajevima iz stavka 1. ovoga članka odredba članka 394. ovoga Zakona primjenjuje
se na odgovarajući način.«.
Članak 85.
Članak 437.a briše se.
Članak 86.
U članku 446. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»Smatrat će se da postoji pravni interes tužitelja za podnošenje tužbe za izdavanje
platnog naloga ako je tuženik osoba u inozemstvu ili ako je tuženik prethodno osporio
tražbinu sadržanu u vjerodostojnoj ispravi.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
Članak 87.
U članku 451. stavak 2. mijenja se i glasi:
»Ako su potpuni i dopušteni prigovori podneseni pravodobno, sud će zakazati
pripremno ročište.«.
Članak 88.
U članku 452. stavku 3. riječi: »glavne rasprave« zamjenjuju se riječima: »prethodnog
postupka«.
Članak 89.
U članku 457. stavak 2. briše se.
Članak 90.
Članak 461.a mijenja se i glasi:
»U postupku u sporovima male vrijednosti tužba se uvijek dostavlja tuženiku na
odgovor.
U postupku u sporovima male vrijednosti stranke su dužne najkasnije u tužbi, odnosno
odgovoru na tužbu iznijeti sve činjenice na kojima temelje svoje zahtjeve i predložiti
dokaze potrebne za utvrđivanje iznijetih činjenica.
Stranke mogu na pripremnom ročištu iznositi nove činjenice i predlagati nove dokaze
samo ako ih bez svoje krivnje nisu mogle iznijeti, odnosno predložiti u tužbi, odnosno
odgovoru na tužbu.
Nove činjenice i nove dokaze koje su stranke iznijele, odnosno predložile na
pripremnom ročištu protivno stavku 3. ovoga članka sud neće uzeti u obzir.«.
Članak 91.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/19Članci 461.c, 461.d, 461.e, 461.f, 461.g, 461.h, 461.i, 461.j, 461.k, 461.l i 461.m brišu
se.
Članak 92.
U članku 465. stavak 3. briše se.
Dosadašnji stavak 4., koji postaje stavak 3., mijenja se i glasi:
»Sud će u pozivu iz članka 284. stavka 1. ovoga Zakona, između ostalog, upozoriti
stranke da će se smatrati da je tužitelj povukao tužbu ako ne dođe na prvo ročište, da u
tom postupku stranke trebaju iznijeti sve činjenice i predložiti sve dokaze najkasnije u
tužbi, odnosno odgovoru na tužbu, da na pripremnom ročištu ne mogu iznositi nove
činjenice i predlagati nove dokaze, osim u slučaju iz članka 461.a stavka 3. ovoga
Zakona, te da se odluka može pobijati samo zbog bitnih povreda odredaba parničnog
postupka iz članka 354. stavka 2. točka 1., 2., 4., 5., 6., 8., 9., 10. i 11. ovoga Zakona i
zbog pogrešne primjene materijalnog prava.«.
Članak 93.
Iza članka 492. dodaju se naslovi iznad članaka i članci 492.a do 492.d koji glase:
»Podnesci u elektroničkom obliku
Članak 492.a
U postupku pred trgovačkim sudovima podnesak se može podnijeti u elektroničkom
obliku. Podnesak u elektroničkom obliku mora biti potpisan naprednim elektroničkim
potpisom u skladu s posebnim propisima. Podnesak u elektroničkom obliku potpisan
naprednim elektroničkim potpisom smatrat će se vlastoručno potpisanim.
Podnesak u elektroničkom obliku podnosi se na propisanom obrascu na način da se
elektroničkim putem pošalje središnjem informacijskom sustavu. Informacijski sustav
automatski potvrđuje primitak podneska podnositelju. Dan predaje podneska
informacijskom sustavu smatra se danom predaje sudu kojemu je upućen.
Ako podnesak podnesen elektroničkim putem nije prikladan za obradu na sudu (nema
odgovarajući format), sud će elektroničkim putem obavijestiti podnositelja o
propisanom obliku formata u elektroničkom obliku i naložiti da podnesak ispravi.
Ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa (u daljnjem tekstu: Ministarstvo)
uspostavlja jedinstveni informacijski sustav.
Sadržaj i oblik obrasca te pretpostavke za podnošenje podnesaka u elektroničkom
obliku, oblike zapisa podnesaka u elektroničkom obliku (formate) te organizaciju i
djelovanje informacijskog sustava propisat će pravilnikom ministar nadležan za poslove
pravosuđa.
Dostava elektroničkim putem
Članak 492.b
U postupku pred trgovačkim sudovima dostava se može obaviti elektroničkim putem.
Ako stranka izjavi da je suglasna da joj se dostava u postupku pred trgovačkim
sudovima dostavu obavlja elektroničkim putem, sud će toj stranci dostavu obavljati
elektroničkim putem preko jedinstvenog informacijskog sustava.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 17/19Stranka može zatražiti da joj se dostava pismena elektroničkim putem obavlja dostavom
u siguran elektronički poštanski pretinac, čiju će adresu navesti u svom zahtjevu, koji
može postaviti običnim podneskom ili podneskom u elektroničkom obliku.
Navedena adresa sigurnog elektroničkog poštanskog pretinca jednakovrijedna je adresi
prebivališta odnosno sjedišta stranke. Ako stranka pismeno uputi sudu sigurnim
elektroničkim putem, smatrat će se, dok ne priopći drugačije, da je suglasna da joj se
dostava obavlja sigurnim elektroničkim putem.
Ako sud utvrdi da dostava u siguran elektronički poštanski pretinac nije moguća,
dostavit će pismeno na drugi način i navesti razlog za takvu dostavu.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa propisom iz članka 492.a stavka 5. ovoga
Zakona propisuje što je siguran elektronički put i koji se podnesci šalju i dostavljaju
sigurnim elektroničkim putem.
Iznimno od stavka 3. ovoga članka dostava državnim tijelima, odvjetniku, javnom
bilježniku, sudskom vještaku, sudskom procjenitelju, sudskom tumaču, stečajnom
upravitelju i drugim osobama odnosno tijelima kojima se zbog prirode njihova posla
može očekivati viši stupanje pouzdanosti (obveznim sudionicima elektroničkog pravnog
prometa) uvijek se obavlja elektroničkim putem u siguran elektronički poštanski
pretinac.
Popis osoba i tijela iz prethodnog stavka određuje i objavljuje Ministarstvo na svojoj
internetskoj stranici (popis obveznih sudionika elektroničkog pravnog prometa).
Obvezni sudionici elektroničkog pravnog prometa moraju otvoriti siguran poštanski
pretinac i Ministarstvu priopćiti svaku promjenu adrese sigurnog poštanskog pretinca u
skladu s pravilnikom koji će o tome donijeti ministar nadležan za poslove pravosuđa.
Službenom adresom sigurnog elektroničkog poštanskog pretinca smatra se adresa koja
je objavljena na popisu.
Članak 492.c
Dostava pismena sigurnim elektroničkim putem obavlja se putem informacijskog
sustava posredovanjem organizacije koja obavlja djelatnost elektroničke dostave.
Informacijski sustav automatski šalje adresatu u njegov siguran elektronički poštanski
pretinac pismeno, koje adresat mora preuzeti u roku od petnaest dana, inače nastupaju
posljedice iz stavka 5. ovoga članka.
Informacijski sustav istodobno s uručenjem pismena prema prethodnom stavku,
adresatu koji je sudu priopćio elektroničku adresu, na elektroničku adresu šalje
automatski i informativnu poruku u kojoj ga obavještava da je pismeno u
informacijskom sustavu te da ga adresat mora preuzeti u roku od petnaest dana od dana
od kojeg mu je bilo poslano u njegov sigurni elektronički poštanski pretinac. U poruci
se adresata izričito upozorava na pravne posljedice iz stavka 5. ovoga članka.
Adresat pismeno preuzima iz informacijskog sustava iz stavka 1. ovog članka tako da
upotrebom kvalificiranog certifikata za napredni elektronički potpis dokaže svoju
istovjetnost, obavi uvid u sigurni elektronički poštanski pretinac i (naprednim)
elektroničkim potpisom potpiše dostavnicu.
Smatrat će se da je dostava prema stavku 3. ovog članka obavljena danom kada adresat
preuzme pismeno. Ako se pismeno ne preuzme u roku od 15 dana, smatrat će se da je
dostava obavljena istekom roka od 15 dana od dana kada je pismeno pristiglo u siguran
elektronički poštanski pretinac.
Informacijski sustav o dostavi obavještava sud koji je dostavu odredio s dostavnicom u
elektroničkom obliku.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 18/19Na način određen u ovom članku sigurnim elektroničkim putem mogu se dostaviti i ona
pismena koja imaju izvornike u fizičkom obliku, ako je elektronički (skenirani) prijepis
koji je izrađen na temelju izvornika u fizičkom obliku potpisan naprednim
elektroničkim potpisom suda potvrđen kvalificiranim certifikatom.
Članak 492.d
Osobnom dostavom smatra se i dostava obavljena sukladno odredbi članka 492.c ovoga
Zakona.«.
Članak 94.
Članak 497.b briše se.
Članak 95.
Članak 498. briše se.
Članak 96.
U članku 499. stavku 1. u prvoj rečenici iz riječi: »pismena« stavlja se zarez i dodaju
riječi: »elektroničkim putem,«.
Stavak 2. briše se.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 2.
Članak 97.
Iza članka 501. dodaje se članak 501.a koji glasi:
»Članak 501.a
U postupku pred trgovačkim sudovima koji se vodi povodom prigovora protiv platnog
naloga na temelju vjerodostojne isprave ili rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne
isprave, sud će najkasnije do zaključenja glavne rasprave na prijedlog tužitelja,
neovisno o uvjetima za određivanje prethodne mjere, odrediti zabranu banci da tuženiku
ili trećoj osobi, po nalogu tuženika, isplati s njegova računa novčani iznos za koji je
određena prethodna mjera, u pravilu iznos sporne tražbine, osim ako iz navoda u
prigovoru i spisu priloženih isprava proizlazi veća vjerojatnost da tuženik uspije u
sporu.«.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 98.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će odluku o ispunjavanju uvjeta za
isticanje presude na e­oglasnoj ploči sudova u skladu s odredbama ovoga Zakona, kad
se za to ispune uvjeti na pojedinom sudu.
Do donošenja odluke iz stavka 1. ovoga članka sud će stranci koja je bila uredno
obaviještena o ročištu na kojem se presuda objavljuje dostaviti presudu prema
odredbama ovoga Zakona o dostavi pismena.
Članak 99.
Pravilnik iz članka 492.a stavka 5. i članka 492.b stavka 8. Zakona dodanih člankom 93.
ovoga Zakona ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će u roku od 90 dana od
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.29.08.2016. 25 28.02.2013 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 19/19Članak 100.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti odredba članka 266.a Obiteljskog
zakona (»Narodne novine«, br. 116/03., 17/04., 136/04., 107/07., 57/11. i 61/11.).
Članak 101.
Na dan stupanja na snagu ovoga Zakona u Ovršnom zakonu (»Narodne novine«, br.
112/12.) u članku 26. stavku 1. brojka: »1.000,00« zamjenjuje se brojkom: »5.000,00«,
a brojka: »5.000,00« brojkom: »10.000,00«.
Članak 102.
Postupci pokrenuti prije stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se primjenom
odredbi Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92., 112/99.,
88/01., 117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 96/08., 123/08., 57/11. i 148/11.).
Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, odredbe članka 1., članka 2., članka 6.,
članka 10. do članka 17., članka 19., članka 21. do 30., članka 35. do 38., članka 41. do
članka 50., članka 52., članka 53., članka 57., članka 61., članka 71., članka 73. do
članka 79., članka 81., članka 82., članka 93., članka 95., članka 96. stavka 1. i 2.,
članka 97., članka 98. i članka 101. ovoga Zakona primjenjivat će se na postupke
pokrenute prije stupanja na snagu ovoga Zakona.
Odredbe članka 9., članka 80. i članka 84. ovoga Zakona primjenjivat će se na postupke
u kojima na dan stupanja na snagu ovoga Zakona nije donesena prvostupanjska odluka.
Članak 103.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. travnja 2013.
Klasa: 740­08/12­01/01
Zagreb, 15. veljače 2013.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/23HRVATSKI SABOR
1877
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA
OVRŠNOG ZAKONA
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, koji je Hrvatski sabor
donio na sjednici 15. srpnja 2014. godine.
Klasa: 011­01/14­01/120
Urbroj: 71­05­03/1­14­2
Zagreb, 18. srpnja 2014.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Ivo Josipović, v. r.
ZAKON
O IZMJENAMA I DOPUNAMA OVRŠNOG ZAKONA
Članak 1.
U Ovršnom zakonu (»Narodne novine«, br. 112/12. i 25/13.) u članku 2. točki 14. iza
riječi: »odredbama« dodaju se riječi: »ovoga Zakona i«.
Članak 2.
U članku 5. stavak 5. mijenja se i glasi:
»(5) Smatrat će se da se ovrha ne može provesti ako na računima ovršenika nema
novčanih sredstava potrebnih za naplatu tražbine ovrhovoditelja određene pravomoćnim
rješenjem o ovrsi na novčanoj tražbini po računu. Ako ovrhovoditelj predloži novo
sredstvo ili predmet ovrhe, a ne povuče ovršni prijedlog ili nisu ispunjeni drugi
zakonom predviđeni razlozi za obustavu ovrhe, pravomoćno rješenje o ovrsi na
novčanoj tražbini po računu ostaje upisano u Očevidniku redoslijeda osnova za
plaćanje.«.
Članak 3.
U članku 7. stavak 6. briše se.
Dosadašnji stavak 7. postaje stavak 6.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/23Članak 4.
U članku 8. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Pravnoj osobi koja je upisana u sudski ili drugi upisnik i odgovornoj fizičkoj osobi
u toj pravnoj osobi dostava se obavlja na adresu sjedišta upisanoga u upisnik.«.
Iza stavka 3. dodaju se novi stavci 4., 5. i 6. koji glase:
»(4) Fizičkoj osobi koja ne obavlja određenu upisanu djelatnost te fizičkoj osobi koja
obavlja određenu upisanu djelatnost ako se dostava ne obavlja u vezi s tom djelatnošću
dostava se obavlja na adresi prebivališta u Republici Hrvatskoj prema podacima o
prebivalištu koji će sud, odnosno javni bilježnik pribaviti iz evidencija Ministarstva
unutarnjih poslova.
(5) Iznimno od odredbe stavka 4. ovoga članka, ako prema podacima iz evidencija
Ministarstva unutarnjih poslova proizlazi da je fizička osoba prijavila boravište u kojem
drugom mjestu u Republici Hrvatskoj ili da je prijavila koje drugo mjesto ili način na
koji joj se dostava može obaviti, dostava se toj osobi obavlja na adresi njezina upisana
boravišta, odnosno na drugom prijavljenom mjestu ili na drugi prijavljeni način.
(6) Ako dostava ne uspije na adresi iz stavaka 1., 4. i 5. ovoga članka, dostava će se
pokušati obaviti još jednom, u roku koji ne može biti kraći od 30 niti duži od 60 dana.
Ako se ni ta ponovljena dostava ne uspije obaviti, dostava će se obaviti isticanjem
pismena koje je trebalo dostaviti na mrežnoj stranici e­oglasna ploča sudova. Smatrat će
se da je dostava obavljena istekom osmoga dana od dana isticanja pismena na mrežnoj
stranici e­oglasna ploča sudova.«.
Dosadašnji stavak 4. koji postaje stavak 7. mijenja se i glasi:
»(7) U postupku osiguranja tražbina, nakon neuspjele dostave putem davatelja
poštanskih usluga, na zahtjev predlagatelja osiguranja dostavu protivniku osiguranja
može obaviti javni bilježnik koji odlučuje u postupku, odnosno drugi javni bilježnik ako
dostavu treba obaviti izvan službenog područja javnog bilježnika koji odlučuje u
postupku. Troškove javnobilježničke dostave predlagatelj osiguranja izravno namiruje
javnom bilježniku koji obavlja dostavu. Javni bilježnik kome nisu predujmljena
sredstva za pokriće troškova dostave nije dužan obaviti dostavu.«.
Dosadašnji stavak 5. koji postaje stavak 8. mijenja se i glasi:
»(8) Ako dostavu treba obaviti izvan službenog područja javnog bilježnika koji
odlučuje u postupku osiguranja tražbine, pismeno koje se dostavlja, javni bilježnik uz
molbu prosljeđuje javnom bilježniku na čijem se službenom području nalazi adresa
protivnika osiguranja. Javni bilježnici su jedan drugom dužni pružati pravnu pomoć
dostave u postupku osiguranja tražbine. Ako zamoljeni javni bilježnik nije nadležan
obaviti radnju za koju je zamoljen, ustupit će molbu nadležnom javnom bilježniku,
odnosno drugom državnom tijelu i o tome obavijestiti javnog bilježnika od koga je
primio molbu, a ako mu nadležni javni bilježnik, odnosno državno tijelo nije poznato,
vratit će molbu. Ako u jednom mjestu postoji više javnih bilježnika, molba za davanje
pravne pomoći dostave može se podnijeti bilo kojem od tih javnih bilježnika.«.
Dosadašnji stavak 6. postaje stavak 9.
U dosadašnjem stavku 7. koji postaje stavak 10. riječ: »ovrhe« zamjenjuje se riječju:
»postupka«.
Dosadašnji stavak 8. postaje stavak 11.
Članak 5.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/23U članku 10. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ovršni postupak i postupak osiguranja u prvom stupnju vodi i odluke donosi sudac
pojedinac, ako ovim Zakonom nije određeno da postupak vodi i odluke donosi javni
bilježnik. U ovršnom postupku i postupku osiguranja u drugom stupnju odluke donosi
sudac pojedinac višeg suda, ako ovim Zakonom nije određeno da odluke donosi vijeće
prvostupanjskog suda sastavljeno od trojice sudaca.«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Zakonom se može propisati da, za područje županijskog suda u kojemu je
ustanovljeno više općinskih sudova, u drugom stupnju odluke donosi vijeće jednog ili
više općinskih sudova.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
U dosadašnjem stavku 3. koji postaje stavak 4. riječi: »sud donosi« zamjenjuju se
riječima: »donose se«.
U dosadašnjem stavku 4. koji postaje stavak 5. riječ: »se« zamjenjuje se riječju: »sud«,
a iza riječi: »ovršitelju« dodaju se riječi: »ili Agenciji«.
Članak 6.
U članku 11. stavku 5. dodaje se druga rečenica koja glasi: »Ako je protiv zaključka
podnesen pravni lijek, sud će odluku o nedopuštenosti pravnog lijeka donijeti zajedno s
odlukom kojom se utvrđuje, odnosno završava postupak ovrhe, odnosno osiguranja.«.
Članak 7.
U članku 12. stavku 1. riječi: »dopuštena je samo revizija iz članka 382. stavka 2.
Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br. 53/91., 91/92., 112/99., 88/01.,
117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 96/08., 123/08., 57/11. i 148/11. – pročišćeni tekst)«
zamjenjuju se riječima: »revizija se može izjaviti samo ako odluka donesena u drugom
stupnju ovisi o rješenju nekog materijalnopravnog ili postupovnopravnog pitanja
važnog za osiguranje jedinstvene primjene prava i ravnopravnosti svih u njegovoj
primjeni, u skladu s pravilima parničnog postupka«.
Članak 8.
U članku 14. iza stavka 8. dodaje se stavak 9. koji glasi:
»(9) Ako ovrhovoditelj, odnosno predlagatelj osiguranja u ovršnom prijedlogu ili
prijedlogu za osiguranje zahtijeva određivanje ovrhe za predvidive troškove, dužan je u
ovršnom prijedlogu ili prijedlogu za osiguranje posebno navesti za koje nastale troškove
zahtijeva naknadu i njihov ukupni obračun te za koje predvidive troškove zahtijeva
određivanje ovrhe i njihov ukupni obračun.«.
Članak 9.
U članku 15. stavku 2. iza riječi: »stranke« točka se zamjenjuje zarezom i dodaju se
riječi: »ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.«.
Članak 10.
Naslov iznad članka 17. i članak 17. brišu se.
Članak 11.
Članak 18. mijenja se i glasi:29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/23»(1) Na zahtjev osobe koja tvrdi da namjerava pokrenuti ovršni postupak ili postupak
osiguranja, u roku od osam dana od dana podnošenja zahtjeva
− Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje dužan je dati podatke o tome je li neka
fizička osoba osiguranik u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, po kojoj
osnovi (radni odnos, samostalna profesionalna djelatnost, obrt ili samostalna djelatnost
poljoprivrede) i kod koga, odnosno prima li mirovinu, naknadu zbog tjelesnog oštećenja
ili koju drugu stalnu naknadu o kojoj vodi evidenciju,
− Ministarstvo unutarnjih poslova dužno je dati podatke o tome je li neka osoba u
evidenciji o registriranim i označenim vozilima upisana kao vlasnik vozila te o vrsti,
marki, tipu, modelu, godini proizvodnje, registarskom broju vozila i postojanju tereta na
tom vozilu,
− Središnje klirinško depozitarno društvo ili druge za to ovlaštene osobe kod kojih su na
računima ubilježene vrijednosnice, odnosno nematerijalizirani vrijednosni papiri,
dionice, obveznice, trezorski zapisi, blagajnički zapisi, komercijalni zapisi, certifikati o
depozitu i drugi vrijednosni papiri izdani u seriji dužno je dati podatke o tome ima li
neka osoba u upisniku koje vodi ubilježene vrijednosnice na računima,
− lučka kapetanija dužna je dati podatke o tome je li neka osoba u upisniku i očevidniku
koje vodi upisana kao vlasnik broda, jahte, plutajućeg objekta, nepomičnog odobalnog
objekta, brodice ili tih objekata u gradnji,
− tijelo nadležno za katastarsku evidenciju dužno je dati ispis posjedovnih listova koje
vodi za fizičku ili pravnu osobu,
− poslodavac ili isplatitelj stalnoga novčanog primanja dužan je dati podatak o tome na
koji način osobi protiv koje podnositelj zahtjeva namjerava pokrenuti postupak
isplaćuje plaću, odnosno drugo stalno novčano primanje,
− drugo tijelo ili osoba koja vodi odgovarajući upisnik ili očevidnik o pravima koja čine
imovinu dužna je dati podatke o tome je li neka osoba u upisniku ili očevidniku koji
vodi upisana kao imatelj određenog prava.
(2) Na zahtjev suda osoba za koju ovrhovoditelj tvrdi da je ovršenikov dužnik ili da se
neki dijelovi njegove imovine nalaze kod nje dužna je u roku od osam dana izjasniti se
o tome ima li ovršenik i kakvu tražbinu protiv nje, odnosno nalaze li se i koji dijelovi
njegove imovine kod nje.
(3) Ministarstvo financija, Porezna uprava dužna je u roku od osam dana, na zahtjev
suda ili javnog bilježnika, uz podatak o imenu, prezimenu i datumu rođenja ili broju
osobne iskaznice za ovršenika fizičku osobu, odnosno podatak o nazivu, matičnom
broju ili matičnom broju subjekta za ovršenika pravnu osobu, dati podatak o osobnom
identifikacijskom broju ovršenika, kao i podatke iz članka 217. ovoga Zakona.
(4) Tijela i osobe iz stavka 1. ovoga članka nisu dužne postupiti po zahtjevu osobe koja
traži podatke dok im prethodno ne budu podmireni troškovi za poduzimanje radnje.
(5) Podnositelj zahtjeva iz stavka 1. ovoga članka dužan je u zahtjevu za davanje
podataka navesti tražbinu radi čijeg će ostvarenja ili osiguranja pokrenuti ovršni
postupak, odnosno postupak osiguranja te priložiti ispravu na kojoj se ona temelji.
(6) Osobe i tijela iz stavaka 1. do 3. ovoga članka ne smiju obavijestiti dužnika o tome
da su podaci traženi.
(7) Ovrhovoditelj ima pravo na naknadu štete koju je pretrpio zbog povrede dužnosti iz
stavaka 1. do 3. i 6. ovoga članka.«.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/23Članak 12.
Naslov iznad članka 19. mijenja se i glasi: »Ovrha stranih odluka i stranih javnih
isprava«.
Članak 19. mijenja se i glasi:
»Ovrha na temelju odluke stranoga suda, stranog upravnog ili drugog tijela i ovrha na
temelju javnih isprava stranog upravnog ili drugog tijela može se odrediti i provesti u
Republici Hrvatskoj u postupku pred sudom ako takva odluka ili javna isprava
ispunjava pretpostavke za priznanje ili ako je to propisano zakonom, međunarodnim
sporazumom ili pravnim aktom Europske unije koji se u Republici Hrvatskoj izravno
primjenjuje.«.
Članak 13.
U članku 22. riječi: »Sud određuje ovrhu« zamjenjuju se riječima: »Ovrha se određuje«.
Članak 14.
U članku 23. iza točke 1. dodaje se nova točka 2. koja glasi: »2. ovršna nagodba iz
članka 186.a Zakona o parničnom postupku«.
Dosadašnje točke 2., 3. i 4. postaju točke 3., 4. i 5.
U dosadašnjoj točki 5. koja postaje točka 6. iza riječi: »Hrvatskoj« dodaju se riječi: »te
nagodba sklopljena u postupku mirenja u skladu s odredbama zakona kojim se uređuje
postupak mirenja«.
Dosadašnja točka 6. postaje točka 7.
Članak 15.
U članku 25. iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Sudska odluka kojom se oduzima imovinska korist ovršna je ako je postala
pravomoćna i sadrži podatke po posebnim pravilima koja uređuju njezin sadržaj.«.
Dosadašnji stavci 3., 4. i 5. postaju stavci 4., 5. i 6.
Članak 16.
U članku 30. iza stavka 3. dodaju se stavci 4. i 5. koji glase:
»(4) Ako plaćanje zatezne kamate nije određeno u obračunu poslodavca o neisplati
dospjelog iznosa plaće, naknade plaće ili otpremnine, sud će, na prijedlog
ovrhovoditelja, u rješenju o ovrsi odrediti naplatu tih kamata po propisanoj stopi od
dana dospijeća do naplate.
(5) Ako je ovrhovoditelj zatražio naplatu zateznih kamata iz stavaka 2. i 4. ovoga članka
u zahtjevu za izravnu naplatu novčane tražbine, Agencija će postupiti sukladno članku
209. ovoga Zakona.«.
Članak 17.
U članku 31. iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Osim podataka iz stavka 2. ovoga članka, račun fizičkoj osobi koja ne obavlja
registriranu djelatnost mora sadržavati upozorenje dužniku da, u slučaju neispunjenja29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/23dospjele novčane obveze, vjerovnik može zatražiti određivanje ovrhe na temelju
vjerodostojne isprave.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
Članak 18.
U članku 32. iza stavka 2. dodaju se stavci 3. i 4. koji glase:
»(3) Ako tijekom ovršnog postupka dođe do promjene vjerovnika, novi vjerovnik
nastavlja ovršni postupak kao ovrhovoditelj umjesto prvobitnog ovrhovoditelja, ako
javnom ili ovjerovljenom privatnom ispravom dokaže da je nakon pokretanja ovršnog
postupka tražbina na njega prenesena ili da je na njega na drugi način prešla. Ako se
prijenos ne može dokazati na taj način, prijenos tražbine dokazuje se pravomoćnom
odlukom donesenom u parničnom postupku. Novi ovrhovoditelj mora primiti ovršni
postupak u onom stanju u kojem se on nalazi u trenutku kad u njega stupa. Za promjenu
ovrhovoditelja nije potreban pristanak ovršenika.
(4) Odredba stavka 3. ovoga članka na odgovarajući način se primjenjuje i ako tijekom
ovršnog postupka dođe do promjene dužnika.«.
Članak 19.
U članku 36. stavku 5. iza riječi: »isprava« dodaju se riječi: »i odluka«.
U stavku 6. iza riječi: »ispravi« dodaju se riječi: »ili odluci«.
Članak 20.
U članku 39. stavku 3. iza riječi: »ispravi« stavlja se zarez i dodaju riječi: »osim u ovrsi
radi vraćanja zaposlenika na rad ili u službu«.
U stavku 4. dodaje se druga rečenica koja glasi: »Sud ili javni bilježnik dužan je
najkasnije u roku od osam dana od dana primitka prijedloga za ovrhu, odnosno dopune
podataka o ovršeniku, uputiti zahtjev Ministarstvu financija, Poreznoj upravi za dostavu
podataka o osobnom identifikacijskom broju.«.
Iza stavka 4. dodaju se stavci 5. i 6. koji glase:
»(5) Ako Ministarstvo financija, Porezna uprava obavijesti sud ili javnog bilježnika o
nemogućnosti dostave podatka o osobnom identifikacijskom broju ovršenika, sud ili
javni bilježnik je dužan u roku od osam dana od dana primitka obavijesti uputiti poziv
ovrhovoditelju da dopuni podatke o ovršeniku (podaci o rođenju, matični broj građana,
posljednje poznato prebivalište i adresa stanovanja za fizičku osobu, odnosno matični
broj ili matični broj subjekta za pravnu osobu) u roku od osam dana od dana primitka
poziva.
(6) Ako ovrhovoditelj u roku iz stavka 5. ovoga članka ne dostavi tražene podatke ili
ako sud ili javni bilježnik na temelju dopunjenih podataka ne uspije pribaviti osobni
identifikacijski broj ovršenika, sud će odbaciti prijedlog za ovrhu, osim ako je ovršenik
strana fizička ili pravna osoba kada će sud ili javni bilježnik donijeti rješenje o ovrsi bez
osobnog identifikacijskog broja ovršenika.«.
Članak 21.
U članku 40. iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»(4) Ako ovrhovoditelj izjavi da je tražbina u cijelosti ili djelomično namirena, smatrat
će se da je prijedlog za ovrhu u cijelosti, odnosno za dio tražbine za koju je određeno29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/23izjavio da je namirena povučen.«.
Članak 22.
U članku 41. stavak 2. mijenja se i glasi:
»(2) Rješenjem o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave sud će:
1. naložiti ovršeniku da u roku od osam dana, a u mjeničnim i čekovnim sporovima u
roku od tri dana od dana dostave rješenja, namiri tražbinu zajedno s odmjerenim
troškovima,
2. odrediti ovrhu radi prisilne naplate tražbine zajedno s odmjerenim i predvidivim
troškovima,
3. odmjeriti nastale troškove,
4. posebno naznačiti predvidive troškove.«.
Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Rješenje o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave mora sadržavati:
− upozorenje ovršeniku da prigovor protiv rješenja o ovrsi mora biti obrazložen i koje
su pravne posljedice podnošenja neobrazloženog prigovora,
− upozorenje ovršeniku da u slučaju namirenja tražbine u roku iz stavka 2. točke 1.
ovoga članka nije dužan namiriti predvidive troškove postupka,
− upozorenje ovršeniku ako se provodi ovrha na novčanoj tražbini po računu na koji mu
se uplaćuju primanja i naknade iz članka 172. ovoga Zakona ili iznosi koji su izuzeti od
ovrhe iz članka 173. ovoga Zakona, da je dužan o tome obavijestiti Agenciju.«.
Dosadašnji stavci 3. i 4. postaju stavci 4. i 5.
U dosadašnjem stavku 5. koji postaje stavak 6. iza riječi: »nagodbi« stavlja se zarez i
dodaju riječi: »javnobilježničkoj odluci«.
Dosadašnji stavak 6. postaje stavak 7.
Članak 23.
U članku 42. stavku 3. riječ: »banci« zamjenjuje se riječju: »Agenciji«, a riječi: »kod
koje se vode ovršenikovi računi« brišu se.
Članak 24.
U članku 47. stavku 4. iza riječi: »otvorit će prostoriju« dodaju se riječi: »uz pomoć
ovlaštene stručne osobe (bravara),«.
U stavku 5. iza riječi: »bilježnik« dodaju se riječi: »i druge osobe koje su sudjelovale u
obavljanju tih radnji«.
Članak 25.
Članak 48. mijenja se i glasi:
»(1) Sudski ovršitelj je ovlašten udaljiti osobu koja ometa provedbu ovrhe.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/23(2) Ako je u istom postupku osoba ometala provedbu ovrhe ili ako se prema
okolnostima slučaja opravdano očekuje ometanje provedbe ovrhe, sudski ovršitelj je
ovlašten zatražiti pomoć policije.
(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka policija je dužna postupati po nalogu sudskog
ovršitelja koji, po potrebi, može naložiti i upotrebu sile prema osobi koja ometa ovrhu.
(4) Pri postupanju policije po nalogu sudskog ovršitelja na odgovarajući način
primjenjuju se propisi kojima se uređuju poslovi i ovlasti policije.
(5) Troškovi pružene pomoći policije ulaze u troškove ovrhe.
(6) Prema osobi koja ometa provedbu ovrhe sud može odrediti mjere propisane člankom
16. ovoga Zakona.«.
Članak 26.
U članku 50. stavku 2. dodaje se druga rečenica koja glasi: »Ovršenik je dužan uz žalbu
priložiti sve isprave na koje se poziva u žalbi.«.
Članak 27.
U članku 51. dodaje se novi stavak 1. koji glasi:
»(1) Ako ovršenik ne priloži uz žalbu sve isprave potrebne za ispitivanje njezine
dopuštenosti, sud prvog stupnja će žalbu odbaciti, ne pozivajući ovršenika da je dopuni
ili ispravi.«.
Dosadašnji stavak 1. postaje stavak 2.
U dosadašnjem stavku 2. koji postaje stavak 3. brojka: »1.« zamjenjuje se brojkom:
»2.«.
Dosadašnji stavak 3. koji postaje stavak 4. mijenja se i glasi:
»(4) Sudac prvog stupnja uputit će predmet sudu nadležnom za odlučivanje u drugom
stupnju ako ocijeni da žalba nije osnovana.«.
Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 5.
U dosadašnjem stavku 5. koji postaje stavak 6. brojka: »1.« zamjenjuje se brojkom:
»2.«, a brojka: »3.« zamjenjuje se brojkom: »4.«.
Dosadašnji stavci 6. i 7. postaju stavci 7. i 8.
Članak 28.
U članku 53. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Ovršenik je dužan u žalbi iz stavka 1. ovoga članka istaknuti sve razloge iz stavka
1. ovoga članka koje može istaknuti u vrijeme njezina podnošenja i dokaze kojima
potkrepljuje svoje navode. Ovršenik je dužan uz žalbu priložiti isprave na koje se
poziva u žalbi.«.
Iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi:
»(4) Ako ovršenik ne postupi sukladno stavku 3. ovoga članka ili ako se žalba temelji
na razlozima koje je ovršenik mogao istaknuti u prije podnesenoj žalbi, sud će odbaciti
žalbu.«.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/23Dosadašnji stavak 4. postaje stavak 5.
Članak 29.
U članku 57. iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»(4) Ako ovršenik u podnesenom prigovoru ne pobija rješenje o ovrsi na temelju
vjerodostojne isprave nego samo predlaže odgodu ovrhe, takav prigovor smatrat će se
prijedlogom za odgodu ovrhe.«.
Članak 30.
U članku 58. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ovršenik je dužan u prigovoru protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne
isprave odrediti u kojem dijelu pobija to rješenje. Prigovor protiv rješenja o ovrsi na
temelju vjerodostojne isprave mora sadržavati razloge pobijanja. Neobrazloženi
prigovor sud će odbaciti kao nepotpun, ne pozivajući ovršenika da ga dopuni ili
ispravi«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Ako u prigovoru protiv rješenja o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave ovršenik
nije odredio u kojem dijelu pobija rješenje, opseg pobijanja sud će utvrditi na temelju
sadržaja prigovora.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
U dosadašnjem stavku 3. koji postaje stavak 4. iza riječi: »isprave« dodaju se riječi: »u
kojem o prigovoru odlučuje vijeće prvostupanjskog suda«.
U dosadašnjem stavku 4. koji postaje stavak 5. brojka: »3.« zamjenjuje se brojkom:
»4.«.
U dosadašnjem stavku 5. koji postaje stavak 6. riječi: »2. i 3.« zamjenjuju se riječima:
»3. i 4.«.
Dosadašnji stavak 6. briše se.
Članak 31.
U članku 59. iza stavka 1. dodaju se novi stavci 2. i 3. koji glase:
»(2) Podnositelj prigovora je dužan u prigovoru iznijeti razloge pobijanja te uz prigovor
priložiti isprave kojima dokazuje postojanje svoga prava.
(3) Ako podnositelj prigovora ne postupi u skladu s odredbom stavka 2. ovoga članka,
sud će prigovor odbaciti kao nepotpun, ne pozivajući podnositelja da ga dopuni ili
ispravi.«.
Dosadašnji stavci 2. i 3. postaju stavci 4. i 5.
Članak 32.
U članku 65. stavku 1. točki 8. točka se zamjenjuje zarezom.
Iza točke 8. dodaju se točke 9. i 10. koje glase:
»9. ako je Vlada Republike Hrvatske proglasila katastrofu sukladno propisu kojim se
uređuje sustav zaštite i spašavanja građana, materijalnih i drugih dobara u katastrofama29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/23i velikim nesrećama, a ovršenik je na dan donošenja odluke o proglašenju katastrofe
imao prebivalište ili sjedište i obavljao djelatnost na području za koje je proglašena
katastrofa,
10. ako se vodi kazneni postupak po službenoj dužnosti u vezi s tražbinom zbog čijeg se
prisilnog ostvarenja vodi ovršni postupak.«.
Članak 33.
U članku 69. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»(2) Ako je ovrha odgođena na temelju suglasnosti stranaka, vrijeme za koje je
odgođena ne računa se kao vrijeme duljine trajanja postupka u postupku za zaštitu prava
na suđenje u razumnom roku.«.
Članak 34.
U članku 70. dodaju se stavci 5. i 6. koji glase:
»(5) Ako je ovrha odgođena zbog razloga iz članka 65. stavka 1. točke 9. ovoga
Zakona, odgoda traje do donošenja odluke tijela, koje je ovlastila Vlada Republike
Hrvatske, o okončanju provedbe mjera radi saniranja posljedica katastrofe. Za vrijeme
trajanja odgode ovrhe iz ovoga stavka ne teku kamate.
(6) Ako je ovrha odgođena zbog razloga iz članka 65. stavka 1. točke 10. ovoga
Zakona, odgoda traje do pravomoćnog dovršetka kaznenog postupka.«.
Članak 35.
Iza članka 80. dodaju se naslov i članak 80.a koji glase:
»Rokovi i odlučivanje o pravnom lijeku
Članak 80.a
(1) Ovrhu na nekretnini sud će odrediti u roku od 15 dana od dana podnošenja
osnovanog prijedloga za ovrhu ili prijedloga iz članka 5. stavka 3. ovoga Zakona. Sve
daljnje ovršne radnje u provedbi ovrhe na nekretnini sud i Agencija će poduzeti u roku
od 30 dana od dana kada je ovrha određena, odnosno od kada je poduzeta posljednja
ovršna radnja provedbe ovrhe koja joj je prethodila, osim ako ovim Zakonom nije
drukčije određeno.
(2) O žalbi protiv rješenja donesenih u postupku ovrhe na nekretninama odlučuje vijeće
prvostupanjskog suda, ako ovim Zakonom nije drukčije određeno.
(3) O žalbi protiv rješenja o određivanju ovrhe, dosudi i namirenju u postupku ovrhe na
nekretninama odlučuje drugostupanjski sud.«.
Članak 36.
U članku 82. iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka sud će po službenoj dužnosti naložiti u
zemljišnoj knjizi upis prava vlasništva ovršenika.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
Članak 37.
Iza članka 84. dodaju se naslov i članak 84.a koji glase:29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/23»Ovršenikov prijedlog za odgodu ovrhe na nekretnini
Članak 84.a
(1) Ovršenik može u roku od osam dana od dana dostave rješenja o ovrsi na nekretnini u
kojoj stanuje i koja je nužna za zadovoljenje njegovih osnovnih stambenih potreba i
osoba koje je po zakonu dužan uzdržavati predložiti sudu odgodu ovrhe. Ovršenik je uz
prijedlog dužan priložiti dokaz o postojanju svog imovinskog, odnosno materijalnog
prava čijom će raspoložbom u cijelosti namiriti tražbinu ovrhovoditelja.
(2) Sud će prijedlog iz stavka 1. ovoga članka dostaviti bez odgode ovrhovoditelju, koji
se o njemu može očitovati u roku od osam dana od dana dostave.
(3) Nakon primitka očitovanja ovrhovoditelja ili nakon isteka roka za očitovanje, sud će
donijeti rješenje o prijedlogu.
(4) Sud će prihvatiti prijedlog ovršenika ako stekne uvjerenje:
1. da nekretnina predstavlja nekretninu u kojoj ovršenik stanuje i koja je nužna za
zadovoljenje njegovih osnovnih stambenih potreba i osoba koje je po zakonu dužan
uzdržavati,
2. da će se tražbina ovrhovoditelja u cijelosti namiriti iz sredstava dobivenih na temelju
raspolaganja svojim imovinskim, odnosno materijalnim pravom.
(5) Sud neće prihvatiti prijedlog ovršenika ako ocijeni da bi se zbog toga ovrha znatnije
oduljila ili otežala, odnosno ako bi ovrhovoditelj zbog toga mogao trpjeti znatniju štetu.
(6) Ako je ovršenik priložio kao dokaz postojanje svog prava na novčanoj tražbini, sud
će prihvatiti prijedlog ovršenika ako stekne uvjerenje da će ovršenik namiriti tražbinu
ovrhovoditelja u roku od jedne godine od donošenja rješenja o odgodi ovrhe.
(7) Ako sud prihvati prijedlog ovršenika, zabilježba ovrhe u zemljišnoj knjizi ostaje do
potpunog namirenja tražbine ovrhovoditelja.
(8) Ako ovršenik u roku određenom rješenjem ne uplati u sudski polog sredstva za
namirenje tražbine ovrhovoditelja u cijelosti, sud će nastaviti ovrhu na temelju rješenja
o ovrsi na nekretnini.«.
Članak 38.
U članku 86. stavku 3. riječi: »na ročištu za prodaju« zamjenjuju se riječima: »do
donošenja rješenja o dosudi«.
Članak 39.
U članku 91. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Ne mogu biti predmet ovrhe nekretnine za koje je posebnim zakonom određeno da
se na njima ne može provesti ovrha, i to u opsegu propisanim tim zakonom.«.
Dosadašnji stavak 2. koji postaje stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka ne primjenjuju se u slučajevima iz članka 77.
ovoga Zakona, osim ako posebnim zakonom nije drukčije određeno.«.
Članak 40.
U članku 92. stavak 1. mijenja se i glasi:29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/23»(1) Vrijednost nekretnine sud utvrđuje zaključkom po slobodnoj ocjeni na temelju
obrazloženog nalaza i mišljenja ovlaštenog sudskog vještaka ili procjenitelja, izrađenog
primjenom posebnog propisa iz područja prostornog uređenja o načinu procjene
vrijednosti nekretnina, načinu prikupljanja podataka i njihovoj evaluaciji te o metodama
procjene nekretnina, odmah na ročištu nakon što je omogućio strankama, založnim
vjerovnicima, sudionicima u postupku i osobama koje imaju pravo prvokupa da se o
procjeni izjasne.«.
Članak 41.
U članku 94. stavku 2. riječi: »u roku od osam dana od dana dostave zaključka o
prodaji« zamjenjuju se riječima: »na ročištu na kojem je sud zaključkom utvrdio
vrijednost nekretnine.«.
Članak 42.
U članku 95. stavku 1. riječi: »te vrijeme i mjesto prodaje ako se prodaja obavlja
dražbom« brišu se.
Stavci 2., 3., 4., 5., 6. i 7. brišu se.
Članak 43.
Iza članka 95. dodaju se naslov i članak 95.a koji glase:
»Agencija
Članak 95.a
(1) Prodaju nekretnine provodi Agencija. Zahtjev za prodaju Agenciji dostavlja sud.
Oblik i sadržaj zahtjeva za prodaju propisat će pravilnikom o načinu i postupku
provedbe prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom postupku ministar nadležan za
poslove pravosuđa.
(2) Sud je dužan dostaviti Agenciji rješenje o ovrsi, izvadak iz zemljišne knjige i
zaključak o prodaji.
(3) Odredbe o radu sudskog ovršitelja primjenjivat će se na odgovarajući način i na rad
Agencije.
(4) Agencija ima pravo tražiti predujam za pokriće troškova koje će imati u vezi s
prodajom nekretnine. Predujam je Agenciji dužan platiti ovrhovoditelj u roku od osam
dana od dana dostave poziva na uplatu. Ako ovrhovoditelj u tom roku ne predujmi
troškove, Agencija neće provesti prodaju nekretnine, nego će o tome obavijestiti sud. U
tom slučaju sud će obustaviti ovrhu.«.
Članak 44.
U članku 96. stavku 1. riječ: »odmah« zamjenjuje se riječima: »sudu u roku od tri
dana«.
Članak 45.
U članku 97. stavci 1., 2. i 3. mijenjaju se i glase:
»(1) Prodaja nekretnine obavlja se elektroničkom javnom dražbom. Elektronička javna
dražba počinje objavom poziva na sudjelovanje u elektroničkoj javnoj dražbi.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/23(2) Poziv na sudjelovanje u elektroničkoj javnoj dražbi obvezno sadrži način i uvjete
prodaje, datum i vrijeme početka i završetka elektroničke javne dražbe, vrijeme kada
osobe zainteresirane za kupnju nekretnine mogu razgledati nekretninu, kao i druge
potrebne podatke.
(3) Poziv na sudjelovanje u elektroničkoj javnoj dražbi i isprave iz članka 95.a stavka 2.
ovoga Zakona objavljuju se na mrežnim stranicama Agencije.«.
Iza stavka 3. dodaju se novi stavci 4. i 5. koji glase:
»(4) Poziv na sudjelovanje u elektroničkoj javnoj dražbi objavit će se, na prijedlog
stranke, u sredstvima javnoga priopćavanja ako stranka predujmi Agenciji za to
potrebna sredstva.
(5) Od objavljivanja poziva na sudjelovanje u elektroničkoj dražbi na mrežnim
stranicama Agencije do početka prikupljanja ponuda mora proteći najmanje 60 dana.«.
Dosadašnji stavci 4. i 5. postaju stavci 6. i 7.
U dosadašnjem stavku 6., koji postaje stavak 8., brojka: »5.« zamjenjuje se brojkom
»7.«.
Članak 46.
U članku 98. stavku 2. riječi: »šest mjeseci« zamjenjuju se riječima: »tri mjeseca«.
Članak 47.
U članku 99. stavku 1. iza riječi: »u« dodaje se riječ: »elektroničkoj«.
Stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) U prodaji elektroničkom javnom dražbom ne primjenjuje se odredba članka 15.
stavka 2. ovoga Zakona.«.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»(4) Ponuditeljima čija ponuda nije prihvaćena Agencija će vratiti jamčevinu na temelju
naloga suda za prijenos novčanih sredstava.«.
Članak 48.
Članak 100. mijenja se i glasi:
»Elektronička dražba provest će se i ako u njoj sudjeluje samo jedan ponuditelj.«.
Članak 49.
U članku 102. stavci 1., 2., 3. i 4. mijenjaju se i glase:
»(1) Na prvoj elektroničkoj javnoj dražbi nekretnina se ne može prodati ispod četiri
petine utvrđene vrijednosti nekretnine.
(2) Na drugoj elektroničkoj javnoj dražbi nekretnina se ne može prodati ispod tri petine
utvrđene vrijednosti nekretnine.
(3) Prikupljanje ponuda traje deset radnih dana. Ako se na prvoj elektroničkoj javnoj
dražbi ne prikupi nijedna valjana ponuda, druga elektronička javna dražba počinje
objavom poziva na sudjelovanje prvog dana nakon završetka prve elektroničke javne
dražbe.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/23(4) Ako se ni na drugoj elektroničkoj javnoj dražbi ne prikupi nijedna valjana ponuda,
Agencija će o tome obavijestiti sud. U tom slučaju sud će obustaviti ovrhu.«.
U stavku 6. prva rečenica mijenja se i glasi: »Ovrhovoditelj može najkasnije u roku od
tri dana nakon završetka druge elektroničke javne dražbe predložiti sudu da se, ako se
nekretnina ne proda, u njegovu korist zasnuje založno pravo na nekretnini radi
osiguranja tražbine radi čije je naplate ovrha određena.«.
Članak 50.
Naslov iznad članka 103. mijenja se i glasi: »Završetak elektroničke javne dražbe i
dosuda«.
Članak 103. mijenja se i glasi:
»(1) Elektronička javna dražba završava u trenutku koji je unaprijed određen u pozivu
na sudjelovanje.
(2) Nakon završetka elektroničke javne dražbe Agencija je dužna bez odgode
obavijestiti sud o provedenoj elektroničkoj javnoj dražbi, prikupljenim ponudama i
drugim potrebnim podacima, osim u slučaju iz članka 102. stavka 3. ovoga Zakona.
(3) Nakon primitka obavijesti iz stavka 2. ovoga članka sudac utvrđuje koji je kupac
ponudio najveću cijenu i da su ispunjene pretpostavke da mu se dosudi nekretnina.
(4) O dosudi nekretnine sud donosi pisano rješenje (rješenje o dosudi) koje se objavljuje
na oglasnoj ploči suda i na mrežnim stranicama Agencije.
(5) Smatrat će se da je rješenje iz stavka 4. ovoga članka dostavljeno svim osobama
kojima se dostavlja zaključak o prodaji te svim sudionicima u dražbi istekom trećega
dana od dana njegova isticanja na oglasnoj ploči. Te osobe imaju pravo tražiti da im se u
sudskoj pisarnici neposredno preda otpravak rješenja.
(6) U rješenju o dosudi sud će odrediti da će se nekretnina dosuditi i kupcima koji su
ponudili nižu cijenu, redom prema veličini cijene koju su ponudili, ako kupci koji su
ponudili veću cijenu ne polože kupovninu u roku koji im je određen ili koji će im biti
određen. U tom slučaju sud će donijeti posebno rješenje o dosudi svakom sljedećem
kupcu koji je ispunio uvjete da mu se nekretnina dosudi, u kojem će odrediti rok za
polaganje kupovnine. Sud će u tom rješenju najprije oglasiti nevažećom dosudu kupcu
koji je ponudio višu cijenu.«.
Članak 51.
U članku 106. stavku 1. riječi: »položiti u sud ili kod javnog bilježnika« zamjenjuju se
riječima: »uplatiti na poseban račun Agencije otvoren za tu namjenu«.
U stavku 3. dodaje se druga rečenica koja glasi: »O tome odluku donosi sud i dostavlja
je Agenciji radi prijenosa novčanih sredstava.«.
Stavci 4. i 5. brišu se.
Članak 52.
U članku 107. stavku 5. riječi: »postavljenog najkasnije na ročištu za dražbu«
zamjenjuju se riječima: »podnesenog sudu najkasnije do završetka elektroničke javne
dražbe«.
Članak 53.
U članku 127. dodaju se stavci 2., 3., 4. i 5. koji glase:29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/23»(2) Ako prodana nekretnina predstavlja nekretninu u kojoj ovršenik stanuje i koja je
nužna za zadovoljenje osnovnih stambenih potreba ovršenika i osoba koje je po zakonu
dužan uzdržavati, ovršenik ima pravo korištenja nekretnine kao najmoprimac godinu
dana od dana donošenja zaključka o predaji nekretnine.
(3) Prijedlog za korištenje nekretnine kao najmoprimac ovršenik može podnijeti u roku
od osam dana od dana primitka rješenja o ovrsi.
(4) Ako ovršenik ima pravo korištenja nekretnine kao najmoprimac, dužan je kupcu od
dana donošenja zaključka o predaji nekretnine do predaje nekretnine plaćati najamninu.
Ako se kupac i ovršenik ne mogu sporazumjeti o visini najamnine, visinu najamnine
utvrdit će sud u istom ovršnom postupku prema tržišnim cijenama u mjestu u kojem se
nekretnina nalazi.
(5) Ako ovrhovoditelj osigura drugu nekretninu za korištenje koja je dovoljna za
zadovoljenje osnovnih stambenih potreba ovršenika i osoba koje je po zakonu dužan
uzdržavati, u trajanju od godinu dana od dana donošenja zaključka o predaji nekretnine,
sud će odbiti prijedlog ovršenika iz stavka 3. ovoga članka.«.
Članak 54.
U članku 128. iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Odredba stavka 2. ovoga članka ne primjenjuje se ako ovršenik ima pravo
korištenja nekretnine kao najmoprimac u skladu s odredbom članka 127. stavka 2.
ovoga Zakona.«.
Dosadašnji stavak 3. postaje stavak 4.
U dosadašnjem stavku 4. koji postaje stavak 5. brojka: »3.« zamjenjuje se brojkom:
»4.«.
U dosadašnjem stavku 5. koji postaje stavak 6. brojka: »4.« zamjenjuje se brojkom:
»5.«, a brojka: »3.« brojkom: »4.«.
Članak 55.
Iza članka 132. dodaje se naziv odjeljaka 10. i članci 132.a, 132.b., 132.c, 132.d, 132.e,
132.f, 132.g, 132.h i 132.i i naslovi iznad njih koji glase:
»10. POSTUPAK PRODAJE NEKRETNINA U AGENCIJI
Nadležnost Agencije
Članak 132.a
Zahtjev za prodaju i ostala pismena u postupku prodaje nekretnina dostavljaju se
regionalnim centrima Agencije čija se mjesna nadležnost utvrđuje prema nadležnosti
suda koji provodi ovrhu.
Javna objava
Članak 132.b
(1) Pismena (pozivi, obavijesti, zahtjevi i sl.) koje Agencija donosi u postupku prodaje i
koje je potrebno javno objaviti objavljuju se na mrežnim stranicama Agencije.
(2) Smatrat će se da je pismeno iz stavka 1. ovoga članka dostavljeno svim osobama na
koje se odnosi istekom osmog dana od objave na mrežnim stranicama Agencije.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/23(3) Agencija je dužna u svim poslovnim jedinicama osigurati mogućnost uvida u javne
objave iz stavka 1. ovoga članka.
Računi Agencije
Članak 132.c
(1) Za prodaju nekretnine Agencija je dužna otvoriti posebne račune kod poslovne
banke na koje će se isključivo polagati:
1) novčana sredstva kupovnine uplaćena u provedbi ovrhe,
2) novčana sredstva jamčevine uplaćena u provedbi ovrhe.
(2) Agencija će podatke o računima iz stavka 1. ovoga članka objaviti na svojim
internetskoj stranici. Banka ne naplaćuje naknadu za otvaranje, vođenje i zatvaranje
posebnih računa.
(3) Agencija je dužna bez odgode izvršiti prijenos novčanih sredstava s računa iz stavka
1. ovoga članka na temelju naloga suda. Ako nakon zaprimanja naloga utvrdi
nemogućnost provedbe istoga, Agencija je dužna bez odgode o tome dostaviti obavijest
sudu od kojega je zaprimila nalog za prijenos novčanih sredstava.
(4) Novčana sredstva na računima iz stavka 1. ovoga članka ne mogu biti predmet
ovrhe.
Troškovi prodaje
Članak 132.d
(1) Agencija na svojim mrežnim stranicama objavljuje poziv na uplatu predujma za
pokriće troškova koje će Agencija imati u vezi s prodajom nekretnine.
(2) Način utvrđenja iznosa predujma iz stavka 1. ovoga članka propisat će pravilnikom
o vrsti i visini naknada za obavljanje poslova propisanih ovim Zakonom ministar
nadležan za poslove pravosuđa.
(3) Sadržaj poziva i način uplate predujma iz stavka 1. ovoga članka propisat će
pravilnikom o načinu i postupku provedbe prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom
postupku ministar nadležan za poslove pravosuđa.
Jamčevina
Članak 132.e
(1) U elektroničkoj dražbi, kao ponuditelji, mogu sudjelovati samo osobe koje su
prethodno dale jamčevinu i podnijele prijavu za sudjelovanje u elektroničkoj javnoj
dražbi. Jamčevina se uplaćuje na poseban račun iz članka 132.c stavka 1. ovoga
Zakona.
(2) Prijava za sudjelovanje u elektroničkoj javnoj dražbi mora sadržavati: broj predmeta
ovrhe, podatke o ponuditelju, podatke potrebne za kontakt, način plaćanja jamčevine,
kao i druge potrebne podatke.
(3) Nakon uplate jamčevine, a prilikom prve prijave za sudjelovanje u elektroničkoj
javnoj dražbi Agencija će ponuditelju dodijeliti i dostaviti identifikator pod kojim je
ponuditelj ovlašten anonimno sudjelovati u elektroničkoj dražbi.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 17/23(4) Novčana sredstva s osnova jamčevine Agencija će vratiti uplatitelju jamčevine na
temelju naloga za prijenos novčanih sredstava koji će Agenciji dostaviti sud.
(5) Iznos, način uplate i način povrata jamčevine, oblik i sadržaj prijave za sudjelovanje
u elektroničkoj javnoj dražbi te postupak dodjele identifikatora iz stavka 3. ovoga
članka propisat će pravilnikom o načinu i postupku provedbe prodaje nekretnina i
pokretnina u ovršnom postupku ministar nadležan za poslove pravosuđa.
Rokovi
Članak 132.f
(1) Ako Agencija može poduzeti radnju u postupku samo na temelju naloga suda,
vrijeme koje je proteklo prije dostave naloga Agenciji ne računa se u zakonom propisan
rok za njezino poduzimanje.
(2) Način dostave pismena između Agencije i suda propisat će pravilnikom o načinu i
postupku provedbe prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom postupku ministar
nadležan za poslove pravosuđa.
(3) Ako je zakonom određen dan za poduzimanje radnje u postupku blagdan, odnosno
neradni dan, kao dan za poduzimanje radnje uzet će se prvi radni dan.
Prikupljanje ponuda
Članak 132.g
(1) Ponude za sudjelovanje u elektroničkoj dražbi prikupljaju se elektroničkim putem.
(2) Ponuditelj može ponudu za sudjelovanje u elektroničkoj dražbi dati i elektroničkim
putem u poslovnoj jedinici Agencije.
(3) Popis poslovnih jedinica iz stavka 2. ovoga članka bit će sastavni dio pravilnika o
načinu i postupku provedbe prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom postupku.
(4) Ponuda mora sadržavati identifikator iz članka 132.e ovoga Zakona.
(5) Ponuda se smatra valjanom ako su ispunjeni uvjeti za davanje ponude prema
odredbama ovoga Zakona i ako je cijena naznačena u ponudi ista ili veća od cijene po
kojoj se nekretnina može prodati prema uvjetima prodaje koji su objavljeni u pozivu na
sudjelovanje u elektroničkoj dražbi. Na elektroničkoj dražbi nije moguće dati više
istovjetnih cijena ponude.
(6) Način prikupljanja i davanja ponuda propisat će pravilnikom o načinu i postupku
provedbe prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom postupku ministar nadležan za
poslove pravosuđa.
Uplata kupovnine
Članak 132.h
(1) Agencija na svojim mrežnim stranicama objavljuje pravomoćno rješenje o dosudi
nekretnine kupcu.
(2) Kupovnina se uplaćuje na poseban račun iz članka 132.c stavka 1. ovoga Zakona.
(3) Postupak i način uplate kupovnine iz stavka 2. ovoga članka propisat će pravilnikom
o načinu i postupku provedbe prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom postupku
ministar nadležan za poslove pravosuđa.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 18/23Prijenos novčanih sredstava
Članak 132.i
(1) Agencija će prijenos novčanih sredstava iz članka 132.c stavka 1. ovoga Zakona bez
odgode izvršiti na temelju pravomoćnog rješenja o namirenju koji Agenciji dostavlja
sud.
(2) O provedenom rješenju ili nemogućnosti provedbe rješenja iz stavka 1. ovoga
članka Agencija će bez odgode dostaviti obavijest sudu.
(3) Postupak i način provedbe rješenja iz stavka 1. ovoga članka propisat će
pravilnikom o načinu i postupku provedbe prodaje nekretnina i pokretnina u ovršnom
postupku ministar nadležan za poslove pravosuđa.«.
Članak 56.
U članku 149. dodaje se stavak 7. koji glasi:
»(7) Na prijedlog ovrhovoditelja prodaja pokretnina provest će se elektroničkom
javnom dražbom na koju će se na odgovarajući način primijeniti odredbe ovoga Zakona
o elektroničkoj javnoj dražbi prodaje nekretnina.«.
Članak 57.
U članku 169. stavku 1. riječi: »Hrvatska gospodarska komora« zamjenjuju se riječju:
»Agencija«.
U stavku 2. riječi: »vrijednosti, drugim uvjetima prodaje i ročištu za dražbu« zamjenjuju
se riječima: »vrijednosti nekretnine i drugim uvjetima prodaje«.
Članak 58.
U članku 170. stavku 1. riječi: »Hrvatskoj gospodarskoj komori« zamjenjuju se riječju:
»Agenciji«, a riječi: »Hrvatsku gospodarsku komoru« riječju: »Agenciju«.
U stavku 2. riječi: »Hrvatska gospodarska komora« zamjenjuju se riječju: »Agencija«.
Članak 59.
U članku 172. točki 9. točka se zamjenjuje zarezom.
Iza točke 9. dodaju se nova točka 10. i točke 11., 12., 13. i 14. koje glase:
»10. utvrđeni iznosi za uzdržavanje djeteta uplaćeni na poseban račun kod banke,
11. naknada troškova za službeno putovanje i naknada troškova prijevoza na posao i s
posla do propisanih iznosa do kojih se ne smatraju oporezivim primicima po osnovi od
nesamostalnog rada,
12. dar za djecu do 15. godine života i potpore za novorođenče do propisanih iznosa do
kojih se ne smatraju oporezivim primicima po osnovi od nesamostalnog rada,
13. naknada za saniranje posljedica štete od katastrofa i elementarnih nepogoda,
14. potpore zbog invalidnosti radnika i neprekidnog bolovanja radnika duljeg od 90
dana, potpore za slučaj smrti radnika i smrti člana uže obitelji radnika, do propisanih
iznosa do kojih se ne smatraju oporezivim primicima po osnovi od nesamostalnog rada,
«.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 19/23Dosadašnja točka 10. postaje točka 15.
Članak 60.
U članku 173. iza stavka 6. dodaje se stavak 7. koji glasi:
»(7) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se i kada se ovrha provodi na
primanjima ovršenika koji nisu plaća, mirovina niti primici od obavljanja samostalne
djelatnosti obrta, od slobodnih zanimanja, od poljoprivrede i šumarstva, od imovine i
imovinskih prava, od kapitala, kao niti primici od osiguranja (drugi dohodak prema
posebnim propisima) i imaju karakter jedinih stalnih novčanih primanja, ako ovršenik
javnom ispravom dokaže da je to primanje jedino stalno novčano primanje.«.
Članak 61.
U članku 197. riječi: »isplaćuje plaću« zamjenjuju se riječima: »ne isplaćuje plaću na
račun kod banke«.
Članak 62.
U članku 202. iza članka 7. dodaje se stavak 8. koji glasi:
»(8) Oblik i sadržaj isprave iz stavka 1. ovoga članka propisat će pravilnikom ministar
nadležan za poslove pravosuđa.«.
Članak 63.
U članku 204. stavku 1. riječi: »koji je određen u rješenju o ovrsi« zamjenjuju se riječju:
»ovrhovoditelja«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, u rješenju o ovrsi na novčanoj tražbini
po računu, na prijedlog ovrhovoditelja, naložit će se da se iznos troškova postupka za
koji je određena ovrha prenese na račun odvjetnika koji u tom postupku zastupa
ovrhovoditelja kao punomoćnik.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
Članak 64.
U članku 206. stavku 4. u prvoj i drugoj rečenici riječ: »trideset« zamjenjuje se riječju:
»šezdeset«.
Članak 65.
Članak 208. mijenja se i glasi:
»(1) Ako je naplata zatražena na temelju zadužnice upisane u Registar zadužnica i
bjanko zadužnica na temelju priopćenja javnog bilježnika koji je zadužnicu potvrdio,
Agencija će postupiti kao u povodu pravomoćnog rješenja o ovrsi.
(2) Ako je naplata zatražena na temelju zadužnice koja nije upisana u Registar
zadužnica i bjanko zadužnica na temelju priopćenja javnog bilježnika koji je zadužnicu
potvrdio, Agencija će postupiti kao u povodu zahtjeva za izravnu naplatu.«.
Članak 66.
U naslovu iznad članka 209. iza riječi: »tijela,« dodaju se riječi: »nagodbe postignute u
postupku mirnog rješenja spora,«.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 20/23Članak 67.
U članku 209. stavku 1. iza riječi: »tijela« stavlja se zarez i dodaju riječi: »ovršne
nagodbe postignute u postupku mirnog rješenja spora na temelju članka 186.a Zakona o
parničnom postupku«.
U stavku 2. druga rečenica mijenja se i glasi: »Uz zahtjev ovrhovoditelj treba priložiti
izvornik ili otpravak isprave iz stavka 1. ovoga članka.«.
U stavku 3. riječi: »ovršne odluke i nagodbe domaćeg suda ili upravnog tijela«
zamjenjuju se riječima: »isprava iz stavka 1. ovoga članka«.
Iza stavka 3. dodaje se novi stavak 4. koji glasi:
»(4) Ovrha na novčanoj tražbini po računu ovršenika na temelju obračuna poslodavca o
neisplati dospjelog iznosa plaće, naknade plaće ili otpremnine provest će se prije ovrhe
radi naplate svih drugih tražbina po tom računu neovisno o vremenu njihova nastanka,
osim ovrhe radi ostvarenja djetetove tražbine uzdržavanja.«.
Dosadašnji stavak 4. koji postaje stavak 5. mijenja se i glasi:
»(5) Agencija će primjerak zahtjeva s podacima o ispravi iz stavka 1. ovoga članka na
temelju kojih je zatražena izravna naplata, kao i zahtjeva za plaćanje zateznih kamata iz
članka 14. ovoga Zakona dostaviti ovršeniku sukladno odredbi članka 8. ovoga
Zakona.«.
Dosadašnji stavak 5. postaje stavak 6.
U dosadašnjem stavku 6. koji postaje stavak 7. riječ: »trideset« zamjenjuje se riječju:
»šezdeset«, riječ: »takav« zamjenjuje se riječima: »pljenidba i«, te riječi: »koji je
određen u zahtjevu za izravnu naplatu« zamjenjuju se riječju: »ovrhovoditelja«.
Članak 68.
U članku 210. stavku 1. riječi: »ovršne odluke i nagodbe domaćeg suda ili upravnog
tijela, odnosno obračuna poslodavca« zamjenjuju se riječima: »isprave iz članka 209.
stavka 1. ovoga Zakona«, a brojka: »4.« zamjenjuje se brojkom: »5.«.
Iza stavka 4. dodaje se stavak 5. koji glasi:
»(5) O žalbama protiv rješenja o prijedlozima ovršenika iz stavka 1. ovoga članka
odlučuje vijeće prvostupanjskog suda koje je dužno rješenje o žalbi donijeti i otpremiti
u roku od osam dana.«.
Članak 69.
U članku 211. riječi: »ovršne odluke i nagodbe domaćeg suda, upravnog tijela, odnosno
obračuna poslodavca« zamjenjuju se riječima: »isprave iz članka 209. stavka 1. ovoga
Zakona«.
Članak 70.
U članku 216. stavci 6. i 7. brišu se.
Dosadašnji stavak 8. koji postaje stavak 6. mijenja se i glasi:
»(6) Ako se podaci iz zaprimljene zadužnice odnosno bjanko zadužnice ne podudaraju s
podacima iz registra iz stavka 1. ovoga članka, Agencija istu neće upisati u Očevidnik
neizvršenih osnova za plaćanje niti ju izvršiti sukladno odredbama Zakona o provedbi
ovrhe na novčanim sredstvima.«.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 21/23Članak 71.
U članku 256. stavku 2. riječi: »1. i 2.« zamjenjuju se riječima: »1., 2. i 6.«.
Članak 72.
U članku 268. riječ: »trideset« zamjenjuje se riječju: »šezdeset«.
Članak 73.
U članku 281. stavku 4. iza riječi: »donijeti« dodaju se riječi: »i otpremiti«, a iza riječi:
»prijedloga« stavlja se zarez i dodaju riječi: »odnosno obavijesti Ministarstva financija,
Porezne uprave o osobnom identifikacijskom broju«.
Stavci 6., 7., 8., 9. i 10. brišu se.
Dosadašnji stavci 11. i 12. postaju stavci 6. i 7.
U dosadašnjem stavku 13. koji postaje stavak 8. riječi: »11. i 12.« zamjenjuju se
riječima: »6. i 7.«.
Članak 74.
U članku 282. stavku 2. riječi: »nepravodoban ili nedopušten« zamjenjuju se riječima:
»nepravodoban, nedopušten ili neobrazložen«.
U stavku 3. riječi: »pravodoban i dopušten« zamjenjuju se riječima: »pravodoban,
dopušten i obrazložen«.
Članak 75.
U članku 287. stavku 1. iza riječi: »članka 281. stavka 2.« dodaju se riječi : »i 13.«, a
riječi: »članka 282. stavaka 2. i 3.« zamjenjuju se riječima: »članka 282. stavka 2.«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) U slučaju iz članka 282. stavka 3. ovoga Zakona javni bilježnik će spis proslijediti
sudu koji bi bio stvarno nadležan u parničnom postupku.«.
U dosadašnjem stavku 2. koji postaje stavak 3. riječi: »stavaka 1., 2. i 3.« zamjenjuju se
riječima: »stavka 6.«.
Članak 76.
U članku 316. stavku 3. dodaje se treća rečenica koja glasi: »Prodaju nekretnine ili
pokretnine koja je predmet osiguranja javni bilježnik može povjeriti Agenciji koja će
prodaju provesti odgovarajućom primjenom pravila o prodaji nekretnina na
elektroničkoj javnoj dražbi.«.
Članak 77.
U članku 317. stavku 2. iza riječi: »dražbi« stavlja se zarez i dodaju riječi: »osim u
slučaju prodaje elektroničkom javnom dražbom,«.
Članak 78.
Naslov iznad članka 325. mijenja se i glasi: »Prava protivnika osiguranja da zatraži
unovčenje ili prijenos predmeta osiguranja na predlagatelja osiguranja«.
Članak 325. mijenja se i glasi:29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 22/23»(1) Nakon dospjelosti osigurane tražbine protivnik osiguranja ovlašten je od
predlagatelja osiguranja zatražiti unovčenje predmeta osiguranja ili mu predložiti da
postane punopravni vlasnik stvari, odnosno punopravni nositelj prava, za cijenu koja
odgovara iznosu osigurane tražbine s kamatama i troškovima, te poreza.
(2) Unovčenje predmeta osiguranja provodi se uz odgovarajuću primjenu pravila o
unovčenju predmeta osiguranja od strane predlagatelja osiguranja (članak 322.).
(3) Prijedlog da postane punopravni vlasnik stvari, odnosno punopravni nositelj prava,
protivnik osiguranja uputit će predlagatelju osiguranja preko javnog bilježnika.
Predlagatelj osiguranja može u roku od trideset dana od primitka prijedloga, preko istog
javnog bilježnika, obavijestiti protivnika osiguranja pristaje li na njegov prijedlog.
(4) Ako predlagatelj osiguranja obavijesti protivnika osiguranja kako želi postati
punopravni vlasnik stvari, odnosno punopravni nositelj prava, javni bilježnik iz stavka
3. ovoga članka o tome će mu izdati potvrdu u roku od petnaest dana. Nakon što je
protivniku osiguranja dao suglasnost iz ovog stavka, protivnik osiguranja nije više
ovlašten povući je. Ako se protivnik osiguranja ne očituje u danom roku, smatrat će se
da je pristao na prijedlog protivnika osiguranja.
(5) Osigurana tražbina se smatra izmirenom kad predlagatelj osiguranja postane
punopravni vlasnik, odnosno nositelj prava. Na temelju potvrde iz stavka 4. ovoga
članka predlagatelj osiguranja ima sva ovlaštenja iz članka 322. stavaka 11. i 12. ovoga
Zakona.
(6) Ako postane punopravni vlasnik stvari, odnosno punopravni nositelj prava,
predlagatelj osiguranja dužan je platiti porez i druga javna davanja u skladu sa zakonom
(članak 324. stavak 4.), dok je protivnik osiguranja dužan snositi sve troškove vezane uz
prijenos predmeta osiguranja na predlagatelja osiguranja (stavak 4.)«.
Članak 79.
U članku 362. stavku 1. iza riječi: »Zakona« stavlja se točka, a riječi: »te prema članku
20. točki 6. Zakona o sudovima (»Narodne novine«, br. 150/05., 16/07., 113/08.,
153/09., 116/10 i 130/11.).« brišu se.
Članak 80.
U članku 366. stavku 3. iza brojke: »2.« dodaju se riječi: »i 8.«.
Članak 81.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će u roku od trideset dana od dana
stupanja na snagu ovoga Zakona pravilnike iz članka 43., članka 55. i članka 62. ovoga
Zakona i pravilnike o izmjenama i dopunama Pravilnika o sadržaju i načinu vođenja
očevidnika nekretnina i pokretnina koje se prodaju u ovršnom postupku, Pravilnika o
obliku i sadržaju zahtjeva za izravnu naplatu i Pravilnika o registru zadužnica i bjanko
zadužnica radi usklađenja s odredbama ovoga Zakona.
Članak 82.
(1) Postupci pokrenuti prije stupanja na snagu ovoga Zakona dovršit će se primjenom
odredbi Ovršnog zakona (»Narodne novine«, br. 112/12. i 25/13.).
(2) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, članak 4., članak 6., članak 37., članak 53. i
članak 54. ovoga Zakona te članak 32. i članak 34. ovoga Zakona u dijelu koji se odnosi
na vođenje kaznenog postupka po službenoj dužnosti u vezi s tražbinom zbog čijeg se
prisilnog ostvarenja vodi ovršni postupak primjenjivat će se na postupke koji su u tijeku
ako na dan stupanja na snagu ovoga Zakona nisu započete radnje na koje se odnose.29.08.2016. 93 30.07.2014 Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 23/23(3) Članak 17. ovoga Zakona neće se primjenjivati na račune izdane prije stupanja na
snagu ovoga Zakona.
(4) Članak 67. ovoga Zakona u dijelu koji se odnosi na provedbu ovrhe na novčanoj
tražbini po računu ovršenika na temelju obračuna poslodavca o neisplati dospjelog
iznosa plaće, naknade plaće ili otpremnine prije ovrhe radi naplate svih drugih tražbina
po tom računu neovisno o vremenu njihova nastanka, osim ovrhe radi ostvarenja
djetetove tražbine uzdržavanja, ne primjenjuje se na tražbine iz osnova za plaćanje
upisanih u Očevidnik redoslijeda osnova za plaćanje prije stupanja na snagu ovoga
Zakona.
Članak 83.
U cijelom tekstu Ovršnog zakona (»Narodne novine«, br. 112/12. i 25/13.) riječi:
»motorno vozilo« zamjenjuju se riječju: »vozilo«, a riječi: »europski ovršni nalog«
zamjenjuju se riječima: »europski ovršni naslov« u odgovarajućem broju i padežu.
Članak 84.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. rujna 2014.,
osim članka 35., članaka 42. i 43., članka 45., članaka 47. do 52., članaka 55. do 58.,
članaka 64. i 65., članka 67. stavaka 4. i 6., članaka 76. i 77. ovoga Zakona koji stupaju
na snagu 1. siječnja 2015.
Klasa: 022­03/13­01/322
Zagreb, 15. srpnja 2014.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/15USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
1440
Ustavni sud Republike Hrvatske, u sastavu Jasna Omejec, predsjednica, te suci Mato
Arlović, Snježana Bagić, Marko Babić, Slavica Banić, Mario Jelušić, Antun Palarić,
Aldo Radolović, Duška Šarin i Miroslav Šeparović, odlučujući o prijedlozima za
pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom Republike Hrvatske
(»Narodne novine« broj 56/90., 135/97., 113/00., 28/01., 76/10. i 5/14.), na sjednici
održanoj 1. lipnja 2016. donio je
ODLUKU
I. Pokreće se postupak za ocjenu suglasnosti s Ustavom te se ukida članak 39. stavak 3.
Ovršnog zakona (»Narodne novine« broj 112/12., 25/13. i 93/14.).
II. Ova odluka objavit će se u »Narodnim novinama«.
Obrazloženje
I. POSTUPAK PRED USTAVNIM SUDOM
1. Ovršni zakon donio je na temelju članka 2. stavka 4. alineje 1. Ustava sedmi (7.)
saziv Hrvatskog sabora na sjednici održanoj 21. rujna 2012. Proglasio ga je Predsjednik
Republike Hrvatske odlukom od 4. listopada 2012. Objavljen je u »Narodnim
novinama« broj 112 od 11. listopada 2012., a stupio je na snagu 15. listopada 2012.,
osim članaka 356. do 364. koji su stupili na snagu danom prijama Republike Hrvatske u
punopravno članstvo Europske unije 1. srpnja 2013.
Na dan donošenja ove odluke na snazi je Ovršni zakon s izmjenama i dopunama
(»Narodne novine« broj 112/12., 25/13. – članak 101. Zakona o izmjenama i dopunama
Zakona o parničnom postupku, i 93/14.).
1.1. Kada se u ovoj odluci Ustavni sud poziva na tekst Ovršnog zakona koji je danas na
snazi (»Narodne novine« broj 112/12., 25/13. i 93/14.), koristi se njegovim punim
nazivom.
2. Prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 39. stavka
3. Ovršnog zakona (»Narodne novine« broj 112/12. i 25/13.; u daljnjem tekstu:
OvrZ:112/12­25/13) podnijeli su Ivica Crnić iz Zagreba (predmet broj: U­I­2881/2014),
te Hrvatska odvjetnička komora koju zastupa predsjednik Robert Travaš (predmet broj:
U­I­3261/2014).
Predlagatelji članak 39. stavak 3. OvrZ­a:112/12­25/13 smatraju nesuglasnim s
člancima 3., 14. stavkom 2., 16. stavkom 2., 26. i 29. stavkom 1. Ustava.
2.1. Nakon izmjena i dopuna članka 39. stavka 3. OvrZ­a:112/12­25/13 koja je učinjena
člankom 20. stavkom 1. Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona (»Narodne
novine« broj 93/14.) predlagatelj Ivica Crnić dostavio je novi prijedlog 6. studenoga
2014. (koji se vodi pod brojem U­I­7202/2014) kojim je osporio izmijenjeni i dopunjeni
članak 39. stavak 3. OvrZ­a:112/12­25/13, s tim da je prijedlogom obuhvatio i članke
51. stavak 1., 58. stavak 1., 59. stavak 3., 136. stavak 4. i 279. stavak 3. OvrZ­a:112/12­
25/13. Taj dio prijedloga izdvojen je u zaseban predmet pod brojem U­I­4767/2015.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/152.2. Na poziv Ustavnog suda, Hrvatska odvjetnička komora je dopisom od 19.
studenoga 2014. izvijestila da ostaje kod prvotno podnesenog prijedloga, unatoč
izmjenama i dopunama osporene zakonske odredbe, ističući da članak 39. stavak 3.
OvrZ­a:112/12­25/13 nije izmijenjen u dijelu koji se prijedlogom osporava.
2.3. Pozivom na članak 25. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske
(»Narodne novine« broj 99/99., 29/02. i 42/02. – pročišćeni tekst; u daljnjem tekstu:
Ustavni zakon), o prijedlozima predlagatelja za pokretanje postupka za ocjenu
suglasnosti s Ustavom u dva je navrata (27. listopada 2014. i 10. veljače 2015.)
zatraženo očitovanje Ministarstva pravosuđa Republike Hrvatske. To je Ministarstvo
dostavilo svoje očitovanje aktom klasa: 740­11/14­01/534, ur. broj: 514­04­01­02­14­
15­06 od 6. studenoga 2015.
II. OSPORENA ODREDBA ZAKONA
3. Članak 39. Ovršnog zakona (»Narodne novine« broj 112/12.) u cijelosti glasi:
»Prijedlog za ovrhu
Članak 39.
(1) Prijedlog za ovrhu mora sadržavati zahtjev za ovrhu u kojemu će biti naznačena
ovršna ili vjerodostojna isprava na temelju koje se traži ovrha, ovrhovoditelj i ovršenik,
osobni identifikacijski brojevi ovrhovoditelja i ovršenika, tražbina čije se ostvarenje
traži te sredstvo kojim ovrhu treba provesti i, po potrebi, predmet u odnosu na koji ga
treba provesti. Prijedlog mora sadržavati i druge propisane podatke potrebne za
provedbu ovrhe.
(2) Prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave mora sadržavati:
1. zahtjev da sud naloži ovršeniku da u roku od osam dana, a u mjeničnim i čekovnim
sporovima u roku od tri od dana dostave rješenja, namiri tražbinu zajedno s odmjerenim
troškovima, i
2. ovršni zahtjev iz stavka 1. ovoga članka.
(3) Prijedlog za ovrhu koji ne sadrži sve podatke iz stavaka 1. i 2. ovoga članka sud će
odbaciti rješenjem, ne pozivajući predlagatelja da ga dopuni ili ispravi.
(4) Iznimno od odredbe stavka 3. ovoga članka, ako prijedlog za ovrhu ne sadrži osobni
identifikacijski broj ovršenika, nadležni sud ili javni bilježnik će ga pribaviti po
službenoj dužnosti.«
4. Taj je zakonski članak djelomično izmijenjen i dopunjen člankom 20. Zakona o
izmjenama i dopunama Ovršnog zakona (»Narodne novine« broj 93/14.; u daljnjem
tekstu: ZID OvrZ:93/14), koji glasi:
»Članak 20.
U članku 39. stavku 3. iza riječi: 'ispravi' stavlja se zarez i dodaju riječi: 'osim u ovrsi
radi vraćanja zaposlenika na rad ili u službu'.
U stavku 4. dodaje se druga rečenica koja glasi: 'Sud ili javni bilježnik dužan je
najkasnije u roku od osam dana od dana primitka prijedloga za ovrhu, odnosno dopune
podataka o ovršeniku, uputiti zahtjev Ministarstvu financija, Poreznoj upravi za dostavu
podataka o osobnom identifikacijskom broju.'.
Iza stavka 4. dodaju se stavci 5. i 6. koji glase:12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/15'(5) Ako Ministarstvo financija, Porezna uprava obavijesti sud ili javnog bilježnika o
nemogućnosti dostave podatka o osobnom identifikacijskom broju ovršenika, sud ili
javni bilježnik je dužan u roku od osam dana od dana primitka obavijesti uputiti poziv
ovrhovoditelju da dopuni podatke o ovršeniku (podaci o rođenju, matični broj građana,
posljednje poznato prebivalište i adresa stanovanja za fizičku osobu, odnosno matični
broj ili matični broj subjekta za pravnu osobu) u roku od osam dana od dana primitka
poziva.
(6) Ako ovrhovoditelj u roku iz stavka 5. ovoga članka ne dostavi tražene podatke ili
ako sud ili javni bilježnik na temelju dopunjenih podataka ne uspije pribaviti osobni
identifikacijski broj ovršenika, sud će odbaciti prijedlog za ovrhu, osim ako je ovršenik
strana fizička ili pravna osoba kada će sud ili javni bilježnik donijeti rješenje o ovrsi bez
osobnog identifikacijskog broja ovršenika.'.«
5. Redakcijski pročišćeni tekst osporenog članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona glasi:
»Članak 39.
(...)
(3) Prijedlog za ovrhu koji ne sadrži sve podatke iz stavaka 1. i 2. ovoga članka sud će
odbaciti rješenjem, ne pozivajući predlagatelja da ga dopuni ili ispravi, osim u ovrsi radi
vraćanja zaposlenika na rad ili u službu.
(...)«
III. PRIGOVORI PREDLAGATELJA
6. Predlagatelj Ivica Crnić u svom prijedlogu u predmetu broj: U­I­2881/2014, navodi
da »nema nikakve potrebe da se ovrhovoditeljevo pravo na mogućnost ispravka
formalne pogreške pri sastavljanju ovršnog prijedloga ograničava u toj mjeri da ono
može dovesti do potpunog gubitka vjerovnikovih prava«. Za tu tvrdnju navodi nekoliko
primjera, posebice ukazujući na probleme koji mogu nastati za radnika kada traži ovrhu
radi povrata na rad iz članka 268. Ovršnog zakona, kada se prijedlog može podnijeti u
roku od 30 dana od dana kada je ovrhovoditelj stekao pravo na podnošenje tog
prijedloga. Navodi problem ako »radnik u prijedlogu za ovrhu (nehotice) pogrešno
označi poslovni broj ovršne isprave. Sud će, zbog takvog benignog propusta
ovrhovoditelja (ovdje radnika) rješenjem odbaciti takav prijedlog ne pozivajući
predlagatelja da ga dopuni ili ispravi ... Ako to sud učini pri kraju 30­dnevnog roka za
podnošenje takvog prijedloga ili po proteku tog roka, ovrhovoditelj više ne može
osnovano podnijeti novi prijedlog s točnim poslovnim brojem ovršne isprave. Time
ovrhovoditelj, zbog proteka zakonskog roka iz čl. 268. OZ­a, gubi svoje pravo vraćanja
na rad, a time i egzistenciju. Zar su Ministarstvo pravosuđa ... odnosno Hrvatski sabor
... zaista htjeli takve posljedice po ovrhovoditelja propisujući tako strogu sankciju kakva
je ona iz čl. 39. st. 3. OZ­a«.
Zaključno navodi da bi »ovršni zakon trebao biti učinkovito oruđe za ostvarenje prava
koja proizlaze iz pravomoćnih presuda sudova ... ne smije sadržavati odredbe koje tako
stečena prava (vrlo često teško izborena) bez ikakvog razumnog razloga ograničavaju.
Time OZ i dalje ostaje parnica nakon parnice, pa čak i s većim ograničenjima no što su
ona propisana Zakonom o parničnom postupku, jer u parnici sud ima pravo pozvati
stranku na ispravak tehničke pogreške u podnesku (čl. 109. ZPP­a), a u ovrsi, bez
ikakva razumnog razloga, sud nema to pravo. (...) Stječe se dojam da je OZ donesen s
ciljem da se pod svaku cijenu popravi statistika redovnih sudova formalnim
dovršavanjem ovršnih postupaka koji su u tijeku, a da je iz vidokruga predlagatelja
Zakona ... potpuno ispušteno ono što bi trebao biti stvarni cilj takvog propisa –
učinkovito ostvarenje vjerovničkih prava, a slijedom tog i stvaranje općeg reda u
poštivanju ispunjenja obveza«.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/157. Hrvatska odvjetnička komora u svom prijedlogu, između ostaloga, navodi:
»Prema mišljenju predlagatelja, navedena odredba suprotna je odredbi čl. 16 st. 2
Ustava, jer se ovrhovoditelju, tj. vjerovniku, nameću ograničenja koja nisu nužna s
obzirom na okolnosti. Odredba st. 3 čl. 39 OZ­a da će sud odbaciti rješenjem prijedlog
za ovrhu koji ne sadržava sve podatke, a da pri tom ne pozove predlagatelja da takav
prijedlog dopuni ili ispravi, neustavno je ograničenje koje otežava vjerovnikov, tj.
ovrhovoditeljev, pravni položaj. Takva odredba onemogućava ovrhovoditeljevo pravo
na ispravak formalne pogreške pri sastavljanju ovršnog prijedloga i to u takvoj mjeri da
ona može dovesti do potpunog gubitka vjerovnikovih prava.
Ovrha je kruna svakog sudskog postupka, koji je vrlo često iscrpljujuć, dugotrajan i
skup, pa nemogućnost ispravka ovršnog prijedloga dovodi do toga da ovrhovoditelj kao
vjerovnik u potpunosti izgubi pravo na ovrhu.
To se npr. može dogoditi gubitkom reda u stjecanju založnog prava i prednosnog reda ili
u nekim drugim sličnim pravnim situacijama. Zbog toga, isključivo radi tehničkog
propusta ili očite pogreške u pisanju, za vjerovnika mogu nastati teške materijalno
pravne posljedice.
Trebalo je predvidjeti da sud ima ovlast i dužnost odbaciti nepotpuni prijedlog za ovrhu,
ali tek nakon što pozove ovrhovoditelja da u primjerenom roku otkloni uočeni formalni
nedostatak.
Naročito treba uzeti u obzir da pravo pokretanja ovrhe ima ovrhovoditelj osobno, bez
pomoći pravnog zastupnika, a takav ovrhovoditelj ne mora nužno imati potrebno pravno
znanje.
Ne postoji ustavnopravni, a još više životno razumni pravni razlog da se ovrhovoditelju
propisuje tako teška sankcija zbog mogućeg propusta pri podnošenju prijedloga za
ovrhu.
Kao drugi primjer možemo uzeti posljedicu u ovrsi radi vraćanja zaposlenika na rad,
gdje je rok za podnošenje prijedloga za ovrhu 30 dana od dana kada je ovrhovoditelj
stekao pravo da takav ovršni prijedlog podnese. Ukoliko je u ovršnom prijedlogu npr.
pogrešno naznačen poslovni broj ovršne isprave, sud će prijedlog odbaciti ne pozivajući
predlagatelja na ispravak ili dopunu. Ukoliko to sud učini pri isteku 30­dnevnog roka za
podnošenje takvog prijedloga, ili po proteku takvog roka, ovrhovoditelj koji je uspio u
parnici radi vraćanja na posao ne može više podnijeti novi prijedlog za ovrhu i uspjeh u
parnici je u cijelosti poništen. Dakle, ovrhovoditelj gubi pravo na rad, time i pravo na
egzistenciju i mnoga druga ustavna prava.«
Iako se u prijedlogu dijelom osporava i problem oko kratkog roka za ovrhu iz članka
268. Ovršnog zakona, preostali dio prijedloga odnosi se na okolnost da se ovršni
prijedlog ne vraća na dopunu ovrhovoditelju, te je stoga taj dio prijedloga predmet
ocjene Ustavnog suda u ovom predmetu.
8. Predlagatelj Ivica Crnić u svom prijedlogu broj: U­I­7202/2014 navodi da »nema
nikakve ustavne osnove da se ovrhovoditeljevo pravo na mogućnost ispravka formalne,
tehničke pogreške pri sastavljanju ovršnog prijedloga ograničava u toj mjeri da ono
može za posljedicu imati potpuni gubitak svih vjerovnikovih prava«. Smatra da se
člankom 39. stavkom 3. Ovršnog zakona nakon dugotrajnog parničnog postupka ili
drugog kontradiktornog postupka, vjerovnika dovodi do toga da »on sva svoja prava u
potpunosti izgubi zbog eventualnog formalnog propusta. Pri tome se vjerovniku ne daje
mogućnost da eventualnu formalnu, tehničku pogrešku (primjerice, pogrešku u pisanju)
ispravi, već se ... nameće ograničenje koje nema osnove u Ustavu, što u cijelosti
narušava i ustavnopravnu koncepciju prava na pravično suđenje ...«.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/15Predlagatelj smatra da zbog, primjerice, očite pogreške u pisanju netočnog broja
presude na temelju koje se zahtijeva ovrha ili datuma donošenja ovršne isprave, mogu
za stranku nastati teške materijalnopravne posljedice i velika šteta. Stoga, smatra da je
sudu trebalo dati ovlast da odbaci nepotpuni prijedlog za ovrhu »ali tek nakon što
pozove ovrhovoditelja da u primjerenom roku otkloni (ispravi) uočeni formalni
nedostatak ...«. Smatra da bi takvo zakonsko rješenje bilo primjereno »legitimnim
očekivanjima ovrhovoditelja da mu država svojim neosnovano formalističkim i
rigidnim propisima ne otežava ili čak potpuno onemogućuje ionako dugotrajan proces
ostvarenja njegovih prava«. Smatra da zbog toga vjerovnik može biti izložen riziku
gubitka reda u stjecanju založnog prava ili da izgubi prednosni red iz članka 161.
Ovršnog zakona.
Uz ostalo, smatra da je riječ o »protuustavnom ograničavanju mogućnosti sudjelovanja
jedne od stranaka u postupku pred sudom« odnosno da se »vjerovnicima nameće
neosnovano velika ograničenja pri ostvarenju njihovih prava i time ih se stavlja u
podređeni položaj u odnosu na dužnike«, što pojašnjava ovako:
»Ovršni zakon bi trebao biti učinkovito pravno oruđe za ostvarenje prava koja proizlaze
iz pravomoćnih presuda sudova i drugih tijela državne vlasti. Time bi taj Zakon bio
doprinos stvaranju pravnog reda i sigurnosti.
Zato taj Zakon ne smije sadržavati odredbe koje tako stečena prava ... bez ikakvog
razumnog razloga ograničavaju. (...)
Stječe se dojam da je OZ donesen s ciljem da se pod svaku cijenu popravi formalna
statistika redovnih sudova formalnim dovršavanjem ovršnih postupaka koji su u tijeku,
a da je iz vidokruga predlagatelja tog Zakona ... i zakonodavca (Hrvatskog sabora)
potpuno ispušteno ono što bi trebalo biti stvarni cilj takvog propisa – učinkovito
ostvarenje vjerovničkih prava (...)«
8.1. Komentirajući izmjenu članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona učinjenu člankom 20.
stavkom 1. ZID­a OvrZ­a:93/14, ističe da je u odnosu na radnike – ovrhovoditelje
otklonjena neustavnost na koju je ranije ukazivao, no da je »zakonodavac stvorio dvije
vrste vjerovnika­ovrhovoditelja, jedne koji imaju status radnika i druge, koji taj status
nemaju« te da je time »zakonodavac ovrhovoditelje doveo u nejednak položaj pred
zakonom, što je suprotno čl. 14. st. 2. i čl. 29. st. 1. Ustava, jer ovrhovoditelji u
pravnom statusu radnika imaju pravo da ih sud pozove da otklone (isprave) tehničke
i/ili formalne propuste u sastavljanju ovršnog prijedloga, a ostali ovrhovoditelji (...) toga
prava nemaju«.
Stoga predlaže pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 39. stavka
3. Ovršnog zakona i njegovo ukidanje.
IV. OČITOVANJE MINISTARSTVA PRAVOSUĐA
9. Ministarstvo pravosuđa u svom očitovanju od 6. studenoga 2015. na navode sva tri
prijedloga navodi:
»Člankom 39. stavak 3. OZ­a propisano je ovlaštenje suda da rješenjem odbaci
prijedlog za ovrhu ako isti ne sadrži sve podatke propisane stavkom 1. i 2. toga članka,
ne pozivajući predlagatelja da ga dopuni ili ispravi.
Uvodno ističemo kako je u domaćem ovršnom zakonodavstvu prihvaćeno načelo
strogog formalnog legaliteta. U skladu s tim načelom, u ovršnom postupku postojanje
tražbine i ostalih pretpostavki za vođenje postupka mogu se dokazivati isključivo
kvalificiranim ispravama te se ovrha određuje samo na temelju ovršne ili vjerodostojne
isprave.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/15Zadaća suda u ovršnom postupku nije upuštati se u primjenu materijalnog prava koje bi
bilo mjerodavno za odluku o glavnoj stvari, na način da djelomično stavi izvan snage
ovršnu ispravu, slijedom čega se, u tom postupku, odluka o glavnoj stvari, sadržana u
pravomoćnoj i ovršnoj presudi, ne može niti mijenjati niti ukidati u cijelosti ili
djelomično, nego se mora izvršiti.
Predmetni članak 39. stavak 3. OZ­a sadržajno je u skladu s navedenim načelom
strogog formalnog legaliteta.
Ovrhovoditelj je prilikom podnošenje prijedloga za ovrhu dužan povesti računa o svim
formalnim pretpostavkama o kojima ovisi hoće li sud odrediti predloženu ovrhu ili će
odbaciti prijedlog, ne ulazeći u razloge osnovanosti odnosno neosnovanosti samog
prijedloga. Ovo stoga što je isključiva svrha ovršnog postupka brzo i učinkovito
ostvarenje tražbine ovrhovoditelja u odnosu na ovršenika, pa bi određivanje i provedba
ovrhe u slučaju da ovrhovoditelj nije dokazao tražbinu i ostale pretpostavke za vođenje
postupka u trenutku podnošenja prijedloga za ovrhu, dovela ovršenika u nepovoljan
položaj, a da na to nije mogao utjecati. Institut dopune i ispravka podneska zato nije
sredstvo koje bi svoje mjesto trebalo imati u ovršnom postupku koji je, kao što smo već
naveli, u svojoj biti strogo formalan postupak. Za pravnu sigurnost je najlošija opcija da
je dug pravni put kojim se ostvaruje ili štiti neko pravo jer time gube oni čija su prava
ugrožena, najprije zbog postupanja onih koji to pravo ugrožavaju, a potom sporošću
postupka koji ih treba štititi.
Također, smatramo kako nije osnovan navod predlagatelja prema kojem formalna
pogreška pri sastavljanju ovršnog prijedloga može dovesti do potpunog gubitka
ovrhovoditeljevih prava, zato jer u slučaju odbacivanja njegovog prijedloga,
ovrhovoditelj može podnijeti novi prijedlog za ovrhu.
Stoga se pobijana odredba ukazuje upravo sukladnom članku 29. Ustava i članku 6.
Konvencije za zaštitu ljudskih prava i sloboda, prvenstveno zbog obveze suda da
odlučuje i provodi postupak u razumnom roku.«
V. MJERODAVNE ODREDBE USTAVA
10. Ustavni sud je kod razmatranja osnovanosti prijedloga predlagatelja ocijenio
mjerodavnim sljedeće odredbe Ustava:
»Članak 3.
... jednakost, ... vladavina prava ... najviše su vrednote ustavnog poretka Republike
Hrvatske i temelj za tumačenje Ustava.«
»Članak 14.
Svatko u Republici Hrvatskoj ima prava i slobode, neovisno o njegovoj rasi, boji kože,
spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalnom
podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama.
Svi su pred zakonom jednaki.«
»Članak 29.
Svatko ima pravo da ... sud pravično ... odluči o njegovim pravima i obvezama ...
(...)«
VI. OCJENA USTAVNOG SUDA12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/1511. Pravni poredak, kao ukupnost pravnih normi kojima se reguliraju društveni odnosi,
u sebi sadržava i neizravni zahtjev dobrovoljnog podvrgavanja adresata zahtjevima koje
on postavlja. Ukoliko takvo podvrgavanje izostane, nužno je uspostaviti i ustrojiti tijela
i propisati postupke kojima će se utvrditi protupravno postupanje i nametnuti prisilno
ostvarenje zahtjeva pravnog poretka. Na području građanskih odnosa primjena prisile
radi intervencije u privatnopravne odnose obavlja se u ovršnom postupku.
Ovršni postupak je pravno uređen sudski građanski postupak radi prisilnog ostvarenja
tuđeg subjektivnog prava građanskopravne prirode, koji predstavlja niz pravno uređenih
i funkcionalno koordiniranih radnji suda, stranaka i drugih subjekata. Ovršni postupak
je postupak specijalne (singularne) egzekucije, a provodi se radi ostvarenja ili
osiguranja određene tražbine na pojedinačno određenim dijelovima imovine osobe koja
je dužna omogućiti ostvarenje tuđeg subjektivnog prava u najširem smislu. Ovršni
postupak je, u pravilu, postupak imovinskopravne egzekucije – predmet ovrhe odnosno
osiguranja u tim su postupcima primarno dijelovi imovine ovršenika odnosno protivnika
osiguranja, a samo izuzetno, kad to zbog prirode tražbine nije moguće, i njegova osoba.
Upravo zbog toga odredbe zakona koji uređuje ovrhu i osiguranje, kao temeljnog
propisa na kome počiva ostvarenje i zaštita građanskih prava u hrvatskom pravnom
sustavu, moraju biti jasne, precizne, predvidljive, izvjesne te sukladne legitimnim
očekivanjima.
12. Ovršni postupak pokreće se prijedlogom za ovrhu koji ovrhovoditelj podnosi tijelu
(sudu ili javnom bilježniku) nadležnom za provođenje ovršnog postupka, već prema
tome je li riječ o ovrsi na temelju ovršne isprave (primjerice, sudskoj presudi ili sudskoj
nagodbi) ili o ovrsi na temelju vjerodostojne isprave (primjerice, računu).
Prijedlog za ovrhu, kao i svaki drugi podnesak, mora sadržavati oznaku suda kome se
podnosi, ime, zanimanje i prebivalište odnosno boravište stranaka, njihovih zakonskih
zastupnika i punomoćnika (ako ih imaju), oznaku predmeta postupka i potpis
podnositelja (sukladno članku 106. stavku 2. Zakona o parničnom postupku, »Narodne
novine« broj 53/91., 91/92., 112/99., 88/01., 117/03., 88/05., 2/07., 84/08., 123/08.,
57/2011., 148/11. – pročišćeni tekst i 25/13.; u daljnjem tekstu: ZPP). Osim toga,
podnesak osobito mora sadržavati zahtjev za ovrhu, točnu naznaku ovršne ili
vjerodostojne isprava na temelju koje se traži ovrha, ovrhovoditelja i ovršenika, osobne
identifikacijske brojeve ovrhovoditelja i ovršenika, naznaku tražbina čije se ostvarenje
traži te sredstva kojima ovrhu treba provesti i, po potrebi, predmet u odnosu na koji ga
treba provesti.
Sukladno članku 34. stavku 1. zadnja rečenica Ovršnog zakona, prijedlog mora
sadržavati i druge propisane podatke potrebne za provedbu ovrhe. Pod tim, Ovršni
zakon podrazumijeva navođenje posebnih postupovnih radnji i dostavljanje dodatnih
isprava i podataka koji su vezani uz posebna pravila vezana uz svaki pojedini predmet
ovrhe, jer je svaki predmet ovrhe vezan uz posebne postupovne specifičnosti.
12.1. Prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave mora sadržavati još i sljedeće
dijelove koji su propisani člankom 39. stavkom 2. Ovršnog zakona, a koji glasi:
»Članak 39.
(...)
(2) Prijedlog za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave mora sadržavati:
1. zahtjev da sud naloži ovršeniku da u roku od osam dana, a u mjeničnim i čekovnim
sporovima u roku od tri od dana dostave rješenja, namiri tražbinu zajedno s odmjerenim
troškovima, i
2. ovršni zahtjev iz stavka 1. ovoga članka.«12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/1513. Prijedlog za ovrhu koji ne sadržava sve propisane podatke sud je dužan odbaciti
rješenjem, ne pozivajući ovrhovoditelja da ga ispravi ili dopuni.
To znači da je propisanim člankom 39. stavkom 3. Ovršnog zakona neizravno
otklonjena primjena članka 109. ZPP­a u ovršnom postupku, koji u mjerodavnom dijelu
glasi:
»Članak 109.
Ako podnesak nije razumljiv ili ne sadržava sve što je potrebno da bi se po njemu
moglo postupiti, sud će podnositelju naložiti da podnesak ispravi odnosno dopuni u
skladu s danom uputom i u tu svrhu mu vratiti podnesak radi ispravka ili dopune.
U slučaju iz stavka 1. ovoga članka, sud će odrediti rok od osam dana za ponovno
podnošenje podneska.
Ako podnesak vezan za rok bude ispravljen odnosno dopunjen i predan sudu u roku
određenom za dopunu ili ispravak, smatrat će se da je podnesen sudu onog dana kad je
prvi put bio podnesen.
Smatrat će se da je podnesak povučen ako ne bude vraćen sudu u određenom roku i
ispravljen u skladu s dobivenom uputom suda, a ako bude vraćen bez ispravka odnosno
dopune, odbacit će se.
(...)«
14. Ustavni sud prije svega ističe da sloboda izbora normativnog okvira ili
zakonodavnog modela ovršnog postupka pretpostavlja zakonodavčevu ovlast da na
odgovarajući način uređuje organizaciju i nadležnost sudova u ovršnom postupku te
položaj stranaka u postupku, uključujući i njihov međusobni odnos, ovisno o ciljevima
koji se politikama u području ovrhe želi postići. Odabir je po sili Ustava u isključivoj
nadležnosti zakonodavca. Isključiva je ovlast zakonodavca da pojedine institute ovršnog
postupka prihvati, zadrži ili ukloni iz prihvaćenog modela ovrhe odnosno promijeni sam
model. S ustavnopravnog je aspekta jedina obveza zakonodavca da pri uređivanju
pojedinih instituta tog postupka uvažava zahtjeve koje pred njega postavlja Ustav, a
osobito one koji proizlaze iz načela vladavine prava i one kojima se štite određena
ustavna dobra i vrednote. Drugim riječima, njihovo uređenje uvijek mora biti takvo da
osigurava ostvarenje legitimnih ciljeva ovršnog postupka, pravnu sigurnost objektivnog
pravnog poretka, određenost, pristupačnost, predvidljivost i pravnu izvjesnost normi, te
procesnu ravnopravnost položaja stranaka u ovršnim postupcima u Republici Hrvatskoj
u skladu sa zahtjevima koji proizlaze iz vladavine prava, najviše vrednote ustavnog
poretka Republike Hrvatske koja je temelj za tumačenje Ustava (članak 3. Ustava).
Ustavna je zadaća Ustavnog suda osigurati da ti zahtjevi budu poštovani.
15. Iz prijedloga proizlazi da predlagatelji uz osporeni članak 39. stavak 3. Ovršnog
zakona ističu više prigovora, od kojih su relevantni:
– prigovori neodređenosti i nepredvidljivosti osporene zakonske norme,
– prigovor pretjeranog formalizma,
– prigovor nejednakog postupanja prema ovrhovoditeljima.
1) Neodređenost i nepredvidljivost osporene zakonske norme
16. Osporeno postupovno rješenje u hrvatski ovršni sustav uvedeno je člankom 20.
stavkom 2. Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona (»Narodne novine« broj
88/05.) i do sada nije bilo osporavano u postupku pred Ustavnim sudom.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/15Razlog za uvođenje takvog zakonskog rješenja objasnila je Vlada Republike Hrvatske u
Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona iz svibnja
2005. (P.Z. br. 268/05), kada je navela:
»Radi jačanja procesne discipline stranaka predloženim stavkom 3. članka 35. OZ­a
propisuje se da će sud odbaciti rješenjem prijedlog za ovrhu koji ne sadrži sve Zakonom
propisane podatke, ne pozivajući predlagatelja da ga dopuni ili ispravi. Navedeno je
potrebno propisati jer Zakon o parničnom postupku, koji se supsidijarno primjenjuje u
ovršnom postupku (članak 19. OZ­a), drugačije uređuje postupanje suda u tom slučaju.«
Opći cilj tog zakona označen je kao povećanje opće efikasnosti ovršnog postupka
»njegovim pojednostavljenjem i ubrzanjem", uz sljedeće učinke:
»Treba očekivati da će se predloženim izmjenama i dopunama Ovršnog zakona bitno
rasteretiti sudovi (uvođenjem javnobilježničkog određivanja ovrhe na temelju
vjerodostojne isprave ...), pojednostavniti, ubrzati i učiniti djelotvornijom ovrha na
nekretninama, pokretninama i novčanim tražbinama po računu kod banaka.«
16.1. U »Razlozima za donošenje zakona«, u Konačnom prijedlogu Ovršnog zakona,
koji je Vlada Republike Hrvatske uputila Hrvatskom saboru aktom klasa: 711­01/12­
01/01, ur. broj: 5030109­12­7 od 13. rujna 2012. (P.Z. br. 128/12), između ostalog se
navodi:
»Ekonomičnost, ubrzanje i djelotvornost ovršnog postupka te rasterećenje sudova uz
provedbu ovrhe bez vrijeđanja dostojanstva dužnika su naši primarni ciljevi. Ostvarenje
navedenih ciljeva omogućiti će predloženi Ovršni zakon, što će imati i neposredan
utjecaj na skraćenje trajanja postupka.
U prethodnom razdoblju ovršni postupak unaprijeđen je izvansudskom ovrhom,
uvođenjem javnih bilježnika, javnih komisionara i Financijske agencije kao financijske
institucije u vlasništvu Republike Hrvatske u obavljanje radnji određivanja i/ili
provedbe u ovršnom postupku.
Uvažavajući Smjernice za provedbu postojećih preporuka Vijeća Europe za bolju
provedbu ovrhe ukazuje se potrebnim uspostaviti jasni pravni okvir za ovršni postupak.
U tom se smislu predlaže donošenje novog Ovršnog zakona koji se u svojoj osnovi
nastavlja na važeće zakonske odredbe Ovršnog zakona (»Narodne novine«, br. 57/96,
29/99, 42/2000, 173/2003, 194/2003, 151/2004, 88/2005, 121/2005 i 67/2008) kao
pretežitog u primjeni ...«
17. Zahtjevi pravne sigurnosti i vladavine prava iz članka 3. Ustava traže da pravna
norma bude dostupna adresatima i za njih predvidljiva, to jest dovoljno precizna da oni
mogu stvarno i konkretno – po potrebi uz odgovarajući savjet – znati svoja prava i
obaveze, do stupnja koji je razuman u danim okolnostima, kako bi se prema njima
mogli ponašati.
Kad se taj zahtjev ne poštuje, neodređene i neprecizne pravne norme otvaraju prostor
arbitrarnom odlučivanju upravnih i sudbenih tijela. Zahtjev za određenošću i
preciznošću pravne norme mora se smatrati sastavnim dijelom načela vladavine prava
na području svih grana prava jer bi njegovo zanemarivanje ugrozilo druge sastavnice
načela pravne sigurnosti kao dijela načela vladavine prava, osobito zahtjeve za
jedinstvenom primjenom prava te poštovanjem učinaka pravomoćnih presuda i drugih
odluka tijela državne i javne vlasti.
17.1. Stoga je Ustavni sud prvo smatrao potrebnim razmotriti pitanje zadovoljava li
osporeni članak 39. stavak 3. Ovršnog zakona zahtjeve predvidljivosti, preciznosti i
određenosti pravne norme, koje pitanje otvaraju navodi predlagatelja Ivice Crnića o
tome da »propisi ne bi smjeli otežavati položaj, kako je to učinjeno tom životno
nelogičnom, nerazumnom i neustavnom odredbom«.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/15Pri tome, članak 39. stavak 3. Ovršnog zakona ne može se razmatrati zasebno već samo
kao sastavni dio članka 39. Ovršnog zakona, a učinci njegove primjene mogu postati
jasni samo uz cjelovito razmatranje svih dijelova članka 39. Ovršnog zakona, kao i
posljedica koje njegova primjena ima na ovrhovoditelje.
17.2. Razmatranjem članka 39. Ovršnog zakona u cjelini može se utvrditi da je
osporenim stavkom 3. propisana zabrana instituta ispravka ovršnog prijedloga u
situaciji kada u samoj osporenoj normi potrebni podaci nisu navedeni taksativno (stavak
3. u vezi sa stavkom 1.), nego zakonodavac govori o »drugim propisanim podacima
potrebnim za provedbu ovrhe«, i o onima koji se mogu dostaviti samo »po potrebi«.
U ovom slučaju nije zadovoljen zahtjev za određenošću i preciznošću pravne norme u
pozitivnom smislu jer građani ne mogu iz izričaja članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona
(u vezi s drugim odredbama Ovršnog zakona koje uređuju prijedlog za ovrhu) stvarno i
konkretno znati svoje obveze kada podnose prijedlog za ovrhu. To postupanje reguliraju
dvije ili više pravnih normi, a zakonodavac nije osigurao njihovu jasnoću i
predvidljivost ni u pogledu sadržaja svake od njih ni u pogledu učinaka koji one
stvaraju u svojem međuodnosu.
17.3. Konkretno, u stavku 1. članka 39. Ovršnog zakona, propisano je da se uz ostalo u
ovršnom prijedlogu mora navesti »po potrebi, i predmet u odnosu na koji ga treba
provesti«, koju potrebu ocjenjuje nadležno tijelo (ovlašteno za odbacivanje prijedloga).
Nije dopušteno propisati, kao u ovom slučaju, da stranka nešto može, ali i ne mora
podnijeti, što ovisi o »potrebi«, a ocjenu te »potrebe« dati u nadležnost tijelu koje je
ovlašteno odbaciti prijedlog a priori ako stranka ne podnese sve što samo to tijelo
smatra da je bilo potrebno podnijeti.
Nadalje, u članku 39. stavku 1. Ovršnog zakona propisano je da je ovrhovoditelj u
prijedlogu za ovrhu dužan navesti »i druge propisane podatke potrebne za provedbu
ovrhe«, što dodatno otvara mogućnost samovoljnog postupanja tijela koje vodi ovršni
postupak. Ne samo da je pojam »druge propisane podatke« nejasan, već ovrhovoditelj
ne može sa sigurnošću znati u kojim su odredbama Ovršnog zakona (ili nekog drugog
zakona) propisani ti podaci.
Dakle, ovlast tijela koje vodi postupak da odlučuje o tome jesu li navedeni »drugi
propisani podaci potrebni za provedbu ovrhe« u prijedlogu za ovrhu pretpostavlja
određenu diskreciju tog tijela u procjeni potpunosti prijedloga za ovrhu u svakom
konkretnom slučaju.
Potreba za pravnom sigurnošću ne znači da onima koji donose odluke ne smiju biti
povjerene diskrecijske ovlasti ili određena sloboda postupanja, pod uvjetom da postoje
pravna sredstva i pravni postupci za sprečavanje njihove zloupotrebe. Zakoni moraju
uvijek postaviti okvir diskrecijskih ovlasti i urediti način njihove provedbe s dostatnom
jasnoćom koja pojedincu osigurava primjerenu zaštitu protiv arbitrarnosti (samovolje).
Arbitrarno vršenje ovlasti omogućava, u supstancijalnom smislu, nepoštene, nerazložne
ili nerazumne odluke koje su protivne načelu vladavine prava.
17.4. Zaključno, Ustavni sud ocjenjuje da sadržaj i struktura članka 39. stavka 3.
Ovršnog zakona ne daje osnovu za zaključak da će svrha Ovršnog zakona u praktičnom
pravnom životu biti ostvarena (o cilju ovrhe i ovršnog postupka, kao jednog od temelja
pravne države v. u točki 11. obrazloženja ove odluke).
Pretpostavke iz članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona (kada ih se gleda u cjelini obveza
ovrhovoditelja kod podnošenja ovršnih prijedloga), zbog prethodno navedenih
nedostataka, udaljavaju postupanje nadležnih tijela u pitanju odobravanja ovrhe po
podnesenim ovršnim prijedlozima od zahtjeva za njihovom pravnom vezanošću
objektivnom pravnom normom.12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/15Stoga Ustavni sud ocjenjuje da članak 39. stavak 3. Ovršnog zakona ne zadovoljava
zahtjeve pravne sigurnosti objektivnog pravnog poretka i protivan je zahtjevima koji
proizlaze iz vladavine prava kao najviše vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske
(članak 3. Ustava).
2) Pretjerani formalizam
18. Jedan od prigovora predlagatelja svodi se na njihovu ocjenu da nije u skladu s
Ustavom isključenje primjene članka 109. ZPP­a na postupanje s prijedlogom za ovrhu,
jer se time, s jedne strane, ovrhovoditelja stavlja u nejednak položaj prema ovršenicima,
a s druge strane postoji mogućnost gubitka određenih prava radi kojih bi se ovrha
trebala provesti. Taj prigovor otvara pitanje opstojnosti instituta zabrane ispravka
općenito u ovršnom postupku u društvu utemeljenom na vladavini prava.
Ministarstvo pravosuđa je u svom očitovanju od 6. studenoga 2015. na taj dio prigovora
predlagatelja navelo:
»Ovo stoga što je isključiva svrha ovršnog postupka brzo i učinkovito ostvarenje
tražbine ovrhovoditelja u odnosu na ovršenika, pa bi određivanje i provedba ovrhe u
slučaju da ovrhovoditelj nije dokazao tražbinu i ostale pretpostavke za vođenje
postupka u trenutku podnošenja prijedloga za ovrhu, dovela ovršenika u nepovoljan
položaj, a da na to nije mogao utjecati. Institut dopune i ispravka podneska zato nije
sredstvo koje bi svoje mjesto trebalo imati u ovršnom postupku koji je, kao što smo već
naveli, u svojoj biti strogo formalan postupak. Za pravnu sigurnost je najlošija opcija da
je dug pravni put kojim se ostvaruje ili štiti neko pravo jer time gube oni čija su prava
ugrožena, najprije zbog postupanja onih koji to pravo ugrožavaju, a potom sporošću
postupka koji ih treba štititi.
Također, smatramo kako nije osnovan navod predlagatelja prema kojem formalna
pogreška pri sastavljanju ovršnog prijedloga može dovesti do potpunog gubitka
ovrhovoditeljevih prava, zato jer u slučaju odbacivanja njegovog prijedloga,
ovrhovoditelj može podnijeti novi prijedlog za ovrhu.«
18.1. Ustavni sud primjećuje da je predlagatelj zakona u prvom redu vodio računa o
ostvarenju načela ekonomičnosti, podupirući njime svoje stajalište o tome da je ovršni
postupak strogo formalni postupak, u kome prevladava zahtjev za brzim i učinkovitim
ostvarenjem tražbine koja je prethodno utvrđena u redovnom parničnom postupku.
Ne odbacujući potrebu za dovršenjem sudskih postupaka u razumnom roku, u čiju
duljinu se uzima trajanje građanskih postupaka od započinjanja parničnog do okončanja
ovršnog postupka, ocjena je Ustavnog suda da je zakonskim rješenjem iz osporenog
članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona zakonodavac zanemario temeljni cilj postupaka
građanskopravne prirode, a to je zaštita subjektivnih prava građana, jer je mogućnost
zaštite prava nužna pretpostavka za njihovu egzistenciju.
Davanje prevage načelu ekonomičnosti ne smije poprimiti tolike razmjere da ugrozi
razborito ostvarenje ostalih načela postupka, do čega je došlo u ovom slučaju.
19. U tom smislu valja navesti da osnovna materijalnopravna posljedica pokretanja
ovršnog postupka (koji se pokreće podnošenjem prijedloga za ovrhu nadležnom tijelu)
jest prekid zastarijevanja tražbine radi čijeg je ostvarenja ovrha pokrenuta. Tako
propisuje članak 241. Zakona o obveznim odnosima (»Narodne novine« broj 35/05.,
41/08., 125/11. i 78/15.; u daljnjem tekstu: ZOO), koji glasi:
»Članak 241.
Zastara se prekida podnošenjem tužbe i svakom drugom vjerovnikovom radnjom
poduzetom protiv dužnika pred sudom ili drugim nadležnim tijelom radi utvrđivanja,
osiguranja ili ostvarenja tražbine.«12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/15Posljedice odbacivanja prijedloga za ovrhu uređuju članci 242. i 243. stavak 1. ZOO­a
koji glase:
»Članak 242.
(1) Prekid zastare izvršen podnošenjem tužbe ili kojom drugom vjerovnikovom radnjom
poduzetom protiv dužnika pred sudom ili drugim nadležnim tijelom radi utvrđivanja,
osiguranja ili ostvarenja tražbine, smatra se da nije nastupio ako vjerovnik odustane od
tužbe ili radnje koju je poduzeo.
(2) Isto tako, smatra se da nije bilo prekida ako vjerovnikova tužba ili zahtjev bude
odbačen ili odbijen, ili ako određena mjera osiguranja bude stavljena izvan snage.
Članak 243.
(1) Ako je tužba protiv dužnika odbačena zbog nenadležnosti suda ili kojega drugog
uzroka koji se ne tiče biti stvari, pa vjerovnik ponovno podnese tužbu u roku od tri
mjeseca od dana pravomoćnosti odluke o odbacivanju tužbe, smatra se da je zastara
prekinuta prvom tužbom.
(...)«
Iako se članak 241. ZOO­a izrijekom odnosi samo na tužbu, pravna znanost smatra da
je zastarijevanje prekinuto prvim prijedlogom ako je prijedlog odbačen ili postupak
obustavljen zbog razloga koji se ne tiču biti stvari, pa ovrhovoditelj podnese ponovno
prijedlog za ovrhu u roku od tri mjeseca od dana pravomoćnosti rješenja o odbacivanju
prijedloga (arg. a simile, a cohaerentia ex 243/1. ZOO 05; Dika, Mihajlo, Građansko
ovršno pravo, I. knjiga – Opće građansko ovršno pravo, 2007., str. 299). U ovrsi na
temelju vjerodostojne isprave, ako prijedlog bude odbačen samo u dijelu kojim se
predlaže ovrha u užem smislu, zastarijevanje se smatra prekinutim podnošenjem
prvotnog prijedloga.
19.1. Dakle, iz navedenoga proizlazi da iako je prijedlog za ovrhu odbačen zbog
nepotpunosti (primjerice, nisu navedeni svi podaci nužni za provedbu ovrhe na
nekretnini), zastara neće nastupiti ukoliko se u roku od tri (3) mjeseca od dana
pravomoćnosti odluke o odbacivanju prijedloga podnese novi, potpuni prijedlog za
ovrhu, te će se zastarijevanje računati od prvotnog prijedloga. Stoga u takvim
slučajevima, posljedica odbacivanja neurednog ili nepotpunog prijedloga za ovrhu neće
biti zastarijevanje tražbine radi koje je ovrha pokrenuta.
19.2. Međutim, otvara se pitanje što je s ovrhovoditeljima koji ne podnesu novi,
ispravljeni ovršni prijedlog u roku od tri mjeseca od dana pravomoćnosti odluke o
odbačaju ovršnog prijedloga. Takvi ovrhovoditelji (vjerovnici obveza koje se nastoje
ovršiti u ovršnom postupku) tada mogu ostati bez svoje tražbine zbog nastupanja
zastare.
Predlagatelj Ovršnog zakona je kao legitimni cilj osporene zakonske mjere naveo
»jačanje procesne discipline stranaka« te »ekonomičnost, ubrzanje i djelotvornost
ovršnog postupka«. Međutim, kako je već naprijed navedeno, prevaga načela
ekonomičnosti i procesne discipline na samom početku ovršnog postupka može za
ovrhovoditelje imati ozbiljne i teške posljedice – nemogućnost ostvarenja tražbina koje
su im priznate u pravomoćnim sudskim presudama.
Dakle, iako ekonomičnost sama po sebi može biti legitimni cilj neke zakonodavne
mjere, ona ne smije biti postavljena toliko isključivo da dovede do nemogućnosti
ostvarenja priznatog subjektivnog prava građana.
Zbog toga, Ustavni sud utvrđuje da zakonska mjera po kojoj se u ovršnim postupcima
(posebno radi ovrhe na temelju ovršne isprave) ne primjenjuje institut pozivanja na12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/15ispravak podneska iz članka 109. ZPP­a nije suglasna zahtjevima vladavine prava iz
članka 3. Ustava u dijelu prava na pristup sudu.
Naime, ukoliko se podnese nepotpun ovršni prijedlog i on bude odbačen, može doći do
zastare ostvarenja tražbine zbog koje se prethodni sudski (parnični) postupak vodio
(ponekad i desetak godina). Takva posljedica (koja proizlazi iz primjene članka 39.
stavka 3. Ovršnog zakona) se u tom kontekstu pokazuje očito nerazumnom te pretjerano
formalističkom.
Stoga se ne može prihvatiti ni argument iz očitovanja Ministarstva pravosuđa da
»institut dopune i ispravka podneska zato nije sredstvo koje bi svoje mjesto trebalo
imati u ovršnom postupku (...) Za pravnu sigurnost je najlošija opcija da je dug pravni
put kojim se ostvaruje ili štiti neko pravo jer time gube oni čija su prava ugrožena,
najprije zbog postupanja onih koji to pravo ugrožavaju, a potom sporošću postupka koji
ih treba štititi«. Suprotno tome, pravodobnim ispravkom ovršnog prijedloga štiti se i
ovršenik od neopravdanog uznemiravanja vođenjem postupka koji nije utemeljen,
odnosno neosnovanim zahvaćanjem u njegovu imovinu na temelju nedovoljno
preciznog prijedloga.
20. Predlagatelj Ivica Crnić kao primjer »potpunog gubitka prava« kao posljedice
odbacivanja prijedloga za ovrhu navodi i članak 84. Ovršnog zakona koji glasi:
»Članak 84.
Čim se donese rješenje o ovrsi, sud će po službenoj dužnosti zatražiti da se u zemljišnoj
knjizi upiše zabilježba ovrhe.
Tom zabilježbom ovrhovoditelj stječe pravo da svoju tražbinu namiri iz nekretnine
(pravo na namirenje) i u slučaju da treća osoba kasnije stekne vlasništvo te nekretnine.«
Kako je razvidno iz te zakonske odredbe, do zabilježbe ovrhe na nekretnini dolazi tek
po donošenju rješenja o ovrsi i ona nije vezana uz podnošenje prijedloga za ovrhu.
Dakle, odbacivanjem neurednog/nepotpunog prijedloga za ovrhu na nekretnini ne može
doći do brisanja zabilježbe ovrhe, te se stoga to ne može smatrati posljedicom
odbacivanja takvog podneska. Taj prigovor nije osnovan.
3) Nejednako postupanje
21. Predlagatelj Ivica Crnić upozorava na posljedice djelomične izmjene članka 39.
stavka 3. Ovršnog zakona do koje je došlo člankom 20. stavkom 1. ZID­a OvrZ­
a:93/14, kojim je uspostavljena navodna nejednakost pred zakonom između zaposlenika
(kod kojih se primjenjuje članak 109. ZPP­a kada pokreću ovrhu radi povrata na rad ili
u službu) i svih ostalih stranaka ovršnih postupaka. Time zapravo upućuje na učinke
osporenog članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona koji dovode do nejednakosti između
ovrhovoditelja.
Posebnosti odnosno različitosti u uređivanju pravila bilo koje vrste pravnih postupaka
unutar istog pravnog sustava nisu nedopuštene. Štoviše, one su uobičajene i prihvatljive
ukoliko imaju legitimni cilj i ako, same za sebe, nisu u nesuglasnosti s Ustavom.
Utoliko ni sudionici pojedinih vrsta postupaka, podvrgnuti posebnostima pravnog
režima koji vrijedi za postupak u kojem sudjeluju, nisu (i ne postoji razlog da budu)
međusobno »jednaki pred zakonom« u smislu članka 14. stavka 2. Ustava. Riječ je,
naime, o skupinama adresata različitih zakona koje, u smislu te ustavne odredbe, nisu
usporedive. Međusobno bi usporedivi bili jedino pripadnici svake skupine adresata
ponaosob, to jest pripadnici skupine adresata istog zakona unutar sebe, pojedinačno ili
kao podskupina. Ustavnopravno prijeporan, u smislu članka 14. stavka 2. Ustava,
mogao bi pod određenim uvjetima biti samo njihov neopravdano različit tretman unutar
istog zakona, s obzirom na neku od mogućih diskriminatornih osnova (stajalište
Ustavnog suda zauzeto u rješenju broj: U­I­3555/2011 od 19. veljače 2013.).12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/1522. Zbog ispitivanja ima li navedena dopuna članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona
diskriminatorne učinke, valjalo je ispitati koji je cilj te izmjene. U »Obrazloženju
pojedinih odredbi«, u Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog
zakona, koji je Vlada Republike Hrvatske uputila Hrvatskom saboru aktom klasa: 022­
03/13­01/280, ur. broj: 50301­09/09­14­6 od 24. lipnja 2014. (P.Z. br. 571), između
ostaloga se navodi:
»Predloženom dopunom članka 39. stavka 3. omogućit će se primjena odredbe članka
109. Zakona o parničnom postupku kod podnošenja prijedloga za ovrhu radi vraćanja
zaposlenika na rad, odnosno u službu kako bi se, zbog kratkih prekluzivnih rokova,
izbjegao gubitak prava zaposlenika, odnosno službenika za podnošenje prijedloga za
ovrhu radi vraćanja na rad, odnosno u službu.«
Dakle, člankom 20. stavkom 1. ZID­a OvrZ­a:93/14 iz općeg režima propisanog
člankom 39. stavkom 3. Ovršnog zakona, prema kome se ovrhovoditelj neće pozivati na
ispravak podnesenog prijedloga za ovrhu, isključeni su zaposlenici kod ovrhe za
vraćanje zaposlenika na rad ili u službu (koju uređuju članci od 267. do 270. Ovršnog
zakona). Kod tih prijedloga primjenjuje se članak 109. ZPP­a i predlagatelji će se
pozivati na ispravak podnesenih prijedloga za ovrhu.
Kao razlog za tu izmjenu zakonskog režima osnovnog članka 39. stavka 3. Ovršnog
zakona, Vlada Republike Hrvatske navela je kratke prekluzivne rokove za traženje
takve ovrhe, zbog kojih bi zaposlenik mogao propustiti vraćanje na rad ili u službu.
Dakle, Vlada Republike Hrvatske smatrala je da je u tom dijelu postojao legitimni cilj
izmjene osnovnog zakonskog režima postupanja s nepotpunim prijedlozima za ovrhu, a
koji je uvjetovan specifičnostima posebne ovrhe za vraćanje zaposlenika na rad ili u
službu, te vezanost tog ovršnog postupka uz ostvarenje prava na rad, u onim
slučajevima kada je to pravo priznato pravomoćnom sudskom odlukom, odnosno
drugom odgovarajućom ovršnom ispravom.
22.1. Proizlazi da je praksa natjerala zakonodavca da odstupi od početnog pravila, ali je
sada učinjena druga pogreška – došlo je do nejednakosti u postupanju s obzirom na
predmet ovrhe jer je zakonom parcijalno ovrhovoditelj – zaposlenik izdvojen iz skupine
svih ostalih ovrhovoditelja. Dakle, radni odnosi tretiraju se povoljnije, dok je za sve
ostale vrste sporova ostao prvotni zakonski režim (bez primjene članka 109. ZPP­a).
Da bi takva izmjena zakonskog režima bila prihvatljiva i racionalna, razlika u
postupanju mora imati objektivno i razumno opravdanje. Drugim riječima, mora
postojati legitimni cilj koji se nastoji postići takvom diferencijalnom praksom, odnosno
izmjenom zakonskog režima. Osim toga, učinak izmjene mora biti razmjeran ciljevima
politike kojima se teži i takav da ne pogađa pravednu ravnotežu između zaštite općeg
interesa zajednice i poštovanja temeljnih ljudskih prava.
22.2. Ustavni sud prvo podsjeća da pri reguliranju postupka ovrhe pitanja koja se tiču
pokretanja, tijeka i okončanja ovršnog postupka su ključna pitanja o kojima (često)
ovisi ostvarenje tražbina koje su prethodno priznate pravomoćnim sudskim odlukama.
Upravo poštovanje načela res iudicata, koje je temeljno načelo hrvatskog građanskog
prava, zakonodavca mora upućivati na izjednačavanje pretpostavki za pokretanje ovrhe
za sve ovrhovoditelje (vjerovnike), neovisno o prirodi odnosa iz kojega proizlazi
tražbina.
Ustavni sud ocjenjuje da se razlozi koje je Vlada Republike Hrvatske navela kod
izmjene zakonskog režima u članku 39. stavku 3. Ovršnog zakona ne mogu ocijeniti
legitimnima, jer je njima uspostavljena očita nejednakost između pojedinih
ovrhovoditelja, kao pokretača ovršnih postupaka.
Time je došlo do nedopuštenog privilegiranja jedne skupine ovrhovoditelja u odnosu na
sve ostale, čime je povrijeđeno načelo jednakosti postupanja prema usporedivim12.09.2016. 55 15.06.2016 Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U­I­2881/2014 i dr. od 1. lipnja 2016.
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/15skupinama ovršenika iz članka 14. stavka 2. u vezi sa stavkom 3. Ustava.
23. Slijedom navedenog, na temelju članka 55. stavka 1. Ustavnog zakona donesena je
odluka kao u točki I. izreke.
Ukidanjem osporenog članka 39. stavka 3. Ovršnog zakona, na sve se ovršne prijedloge
na odgovarajući način primjenjuje članak 109. ZPP­a, ako i dok zakonodavac na
drugačiji način, sukladan ustavnim zahtjevima, ne uredi pretpostavke za podnošenje
ovršnih prijedloga.
24. Odluka o objavi temelji se na članku 29. Ustavnog zakona.
Broj: U­I­2881/2014
U­I­3261/2014
U­I­7202/2014
Zagreb, 1. lipnja 2016.
USTAVNI SUD REPUBLIKE HRVATSKE
Predsjednica
dr. sc. Jasna Omejec, v. r.