Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
„Měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z jaderných zařízení, ze 
zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikací radioaktivních mate-
riálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – 
měřidla ke kontinuálnímu monitorování gama radioizotopů v kapalných výp ustech jaderných zařízení “ 
mohou být  v ČR uváděny na trh a do provozu jako stanovená měřidla  podle zákona č.  505/1990 Sb. , 
o metrologii, ve znění pozdějších předpisů. Stanovená měřidla jsou podle tohoto zákona měřidla, jejichž 
typ je uveden v  druhovém sezn amu stanovených měřidel (vyhl. č. 345/2002 Sb.) a jenž jsou  zároveň  
určena (výrobcem/dovozcem) k  měření s  významem ochrany veřejných zájmů v  oblastech ochrany spo-
třebitele, závazkových vztahů, stanovení sankcí, poplatků, tarifů a daní, ochrany zdraví, ochr any život-
ního prostředí,  bezpečnosti při práci nebo ochrany jiných veřejných zájmů chráněných zvláštními práv-
ními předpisy . Jedná se tedy o obdobný účel použití, kterým jsou vymezeny stanovené výrobky – měři-
dla a váhy s  neautomatickou činností podle směrni c 2014/31/EU a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou 
uváděny na  trh v ČR pro výše uvedené účely použití, vymezené zákon em č. 505/1990 Sb. , o metrologii , 
se požadavky tohoto předpisu nevztahují.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologi ckých a technických požadavků na 
stanovená  měřidla  uvedeného druhu . Předpis stanovuje dále zkoušky pro účely schválení typu a ověřo-
vání stanovených měřidel uvedeného druhu . 
 (Konec manažerského shrnutí.)  
 
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
                                                                                              Telefon: 545 555 414  
 
 
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
12. 2. 201 6 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává tento:  
 
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C075-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel:  
 
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
2 „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin,  
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů 
a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla  ke kon tinuálnímu 
monitorování gama radioizotopů  v kapalných  výpustech jaderných zařízení “ 
 
1   Základní pojmy  
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM  a VIML1) a dále uvedené 
termíny a definice . 
1.1 
monitor kapalných výpust í  
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních látek v  kapalných výpustech  jaderných 
zařízení  
1.2 
detekční zařízení   
zahrnuje jeden nebo v íce detektorů záření a související funkční jednotky  
1.3 
řídicí a vyhodnocovací zařízení   
obsahuje zařízení a funkční jednotky k měření veličin souvisejících s  ionizujícím zářením (aktivita, ob-
jemová aktivita atd.); zařízení má funkční jednotky k zajištění zřetelné výstrahy, že měřená veličina 
přesahuje předem stanovenou hodnotu  
1.4 
variační koeficient   
poměr V směrodatné odchylky s a aritmetického průměru x souboru n měření xi, daný vztahem:  


n
iix x
nx xsV
12) (
11 1
   (1) 
1.5 
detekční  limit LD  
naměřená hodnota veličiny získaná daným postupem měření, pro kterou je pravděpodobnost nepravdi-
vého tvrzení o nepřítomnosti složky v materiálu β, přičemž pravděpodobnost nepravdivého tvrzení o  její 
přítomnosti je α 
U vzorku se skutečnou hodnotou obsahu LD bude pouze 5  % měření chybně deklarováno jako nerozli-
šitelné od pozadí (chyba II. druhu, β). Chyba β se bude právě rovnat chybě α (chybě I. druhu) měření 
pozadí, kdy 5  % měření pozadí bude překračovat mez detekce. Doporučují se implicitní hodnoty pro α 
a β rovnající se  0,05.  
Stanovení detek čního limitu  LD : 
                                                      
1)   TNI 01 0115  Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)   
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www. unmz.cz . Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
3 LD = 1,645
)(2Bu (2) 
kde B  ............   hodnota  pozadí ; 
 t   ............   čas měření pozadí ; 
 u(B)  .......  standardní odchylka pozadí . 
u(B) = 
tB    (3) 
1.6 
koeficient rozšíření   
číselný součinitel ( k) používaný jako násobek kombinované standardní nejistoty k  získání rozšířené ne-
jistoty  
1.7 
rozhodovací veličina   
proměnná veličina používaná k  rozhodování, zda daný fyzikální jev je nebo není přítomen  
1.8 
rozhodovací úroveň   
pevná hodnota rozhodovací veličiny, pomocí níž je možné při překročení výsledku aktuálního měření 
fyzikálního jevu rozhodnout, že daný fyzikální jev je přítomen  
1.9 
efektivní měřicí rozsah měřiče   
rozsah hodnot měřené aktivity, ve kterém vlastnosti části zařízení nebo sestavy splňují požadavky spe-
cifikací  
1.10 
dynamický rozsah   
poměr signálu při maximálním měřitelném údaji veličiny a signálu při rozhodovací úrovni  
1.11 
chyba indikace    
rozdíl mezi indikovanou hodnotou veličiny  a konvenčně pravou hodnotou této veličiny c v bodě mě-
ření  
 =  – c (4) 
1.12 
relativní základní chyba   
relativní chyba údaje ei části zařízení nebo sestavy vzhledem k dané veličině při specifikovaném refe-
renčním záření a  při specifikovaných referenčních podmínkách, vyjádřená jako:  
 
 
cc
ie   (5) 
kde:   .........   indikovaná hodnota veličiny ; 
 c  ........   konvenčn í hodnota veličiny v  bodě měření . 
1.13 
doba odezvy   Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
4 je doba  potřebná po skokové změně měřené veličiny k  tomu, aby změna výstupního signálu poprvé 
dosáhla dané relativní hodnoty, obvykle 90  % konečné hodnoty  
1.14 
referenční odezva   
při standardní ch zkušebních podmínkách je dána vztahem  
crefAAR
  (6) 
kde: A ..........   hodnota objemové aktivity indikovaná zk oušeným zařízením nebo sestavou ; 
 Ac ........   konvenčn í hodnota objemové aktivity . 
1.15 
citlivost   
je poměr hodnoty získané měřením a konvenčn í hodnoty aktivity  
AB-IS
  (7) 
kde: I ...........   indikovaná hodnota při měření radioaktivního vzorku;  
  B .........   indikovaná hodnota při měření bez radioaktivního vzorku;  
  A .........   konvenční hodnota aktivity měřeného vzorku . 
1.16 
objemová aktivita   
aktivita na jednotkový objem měřené kapaliny  
1.17 
měřicí jednotky   
kde je to vhodné, jsou používány tyto vedlejší jednotky:  
    pro čas: rok (r), den (d), hodina (h), minuta (min);  
    pro energii: elektronvolt ( eV); 
    pro objemovou aktivitu: becquerel na metr krychlový (Bq/m3) 
1.18 
kerma    
je definovaná jako podíl kinetické energie všech nabitých částic uvolněných nenabitými ionizujícími 
částicemi v uvažovaném objemu látky o dané hmotnosti. Jednotkou je gray (Gy). Kerma  se používá 
v oblasti měření nepřímo ionizujícího záření; charakterizuje energii  předanou nepřímo ionizujícím zá-
řením (fotony, neutrony) při první srážce nabitý m částicím (elektrony, protony)  
1.19 
kermový příkon   
je přírůstek kermy za časový interval ; jednotkou je Gy·s-1 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
5 2   Metrologické požadavky  
2.1   Stanovené pracovní podmínky  
Monitor  kapalin  musí splňovat metrologické požadavky v  rozpětí pracovní teploty a relativní vlhkosti 
vzduchu specifikovaném výrobcem.  
2.1.1    Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky  
Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky jsou uvedeny v  tabulce  1. 
Tabulka 1 – Referenční podmínky a standardní  zkušební podmínky  
Ovlivňující veličiny  Referenční podmínky  Standardní  zkušební podmínky  
Teplota  okolí  20 C 18 C až 22  C 
Relativní vlhkost vzduchu  65 % 50 % až 75  % 
Tlak vzduchu 1) 101,3  kPa 86 kPa až 106  kPa 
Napájecí napětí 2) jmenovité napájecí napětí UN UN 1 % 
Kmitočet střídavého napájecího na-
pětí 2) jmenovitý kmitočet  jmenovitý kmitočet 0,5 % 
Průběh střídavého napájecího  
napětí 2) sinusový  sinusový s  celkovým harmonickým 
zkreslením menším než 5  % 
pokračování  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
6 Tabulka 1 – dokončení  
Ovlivňující veličiny  Referenční podmínky  Standardní zkušební podmínky  
Pozadí záření gama  příkon  kermy ve vzduchu  
0,20 Gy/h  příkon  kermy  ve vzduchu  
<0,25 Gy/h  
Elektrostatické pole  zanedbatelné  zanedbatelné  
Vnější elektromagnetické pole  zanedbatelné  menší než nejmenší hodnota způso-
bující rušení  
Vnější magnetické pole  zanedbatelné  menší než dvojnásobek hodnoty 
zemského magnetického pole  
Ovládací prvky  nastaveny pro běžný provoz  nastaveny pro běžný provoz  
Kontaminace radionuklidy  zanedbatelná  zanedbatelná  
Dceřiné produkty  
radonu (222 a 220)  zanedbatelná  zanedbatelná  
Kontaminace chemickými produkty  zanedbatelná  zanedbatelná  
1) Když je detekční metoda zvláště citlivá na změny tlaku vzduchu, podmínky se omezí na 5 % referenčního 
tlaku.  
2) Může být použito stejnosměrné napájení a v  tomto případě kmitočet není specifikován.  
2.2   Měřicí rozsah  
Měřicí rozsah monitoru stanoví výrobce.  
2.3   Přesnost přístroje  
Výrobce musí stanovit poměr mezi údajem na měřicím zařízení a aktivitou referenčního zdroje, když 
zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů výrobce. Musí 
být specifikována nejistota referenční odezvy. Referenční odezva se nesmí lišit více než o 10  % od hod-
noty specifikované výrobcem.  
2.4   Linearita systému  
Při standardní ch zkušebních podmí nkách musí být relativní chyba údaje menší než 10 % pro celý efek-
tivní měřicí rozsah. Nejistota radioaktivních zdrojů se nezahrnuje. Když se používají pevné zdroje, pak 
 a c se vztahují k  citlivosti při výpočtu relativní chyby (část 1.12).  
2.5   Odezva na ostatní radionuklidy  
Výrobce musí specifikovat odezvu na  příslušné radio nuklidy  přítomné ve vzorku kapaliny.  
2.6   Odezva na okolní záření gama  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na da ném použití v  provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při  poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu kermy  ve vzduchu  od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10  Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3  MeV (60Co) nesmí p řesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
7 2.7   Přetížení  
Pokud není mezi výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s  objemovou aktivi tou 
10krát větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení pracuje normálně.  
2.8   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardní ch podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
2.9   Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. Va-
riační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10  % pro 
údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
2.10   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Indikovaný údaj s  daným zdrojem záření po 30 min utách provozu  zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100  hodin. 
2.11   Stabilita průtokové rychlosti  
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a nebo  stability vzorkování 
při standardní ch zkušebních podmínkách s  poklesem tlaku způsob eným pouze kapalinovým  okruhem a 
retenčním zařízením.  Výrobce musí specifikovat jmenovitou průtokovou rychlost pro použitý typ re-
tenčního zařízení . Po standardní  době náběhu vzorkovacího zařízení (30  minut) se indikovaná hodnota 
průtokové rychlosti vzorkov ání nesmí lišit více než o  10 % konvenční  hodnoty průtokové rychlosti a 
průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10  % po dobu dalších 100  hodin. 
2.12    Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost  
Průtoková rychlost se nesmí měnit více ne ž o 5  %, když se napájecí napětí mění mezi +10  % a −12 % 
jmenovitého napájecího napětí.  
2.13    Vliv kmitočtu napájecího napětí  
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 10  %, když se kmitočet napájecího napětí mění od 47  Hz 
do 51  Hz. 
2.14   Teplota oko lí 
Indikovaný údaj musí zůstat v  mezích specifikovaných v  tabulce 2 pro teplotní rozsah specifikovaný 
výrobcem . Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat 
při jiných klimatických podmínkách než vyhodnocovací  zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může 
pracovat při vyšší teplotě, než je uvedeno v  tabulce 2. 
Tabulka 2 – Teplota  okolí  
Teplota okolí  Odchylka od hodnoty za standardních podmínek  
+10 C až +35  C  
(střed: +22  C) 10 % 
−10 C až +40  C  
(střed: +15  C) 20 % 
−25 C až +50  C  
(střed: +12  C) 50 % Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
8 2.15   Relativní vlhkost vzduchu  
Odchylky způsobené relativní vlhkostí do 90  % při 35  °C musí být menší než 10  %. 
3   Technické požadavky  
3.1   Všeobecné požadavky  
Hlavním účelem zařízení k monitorování radioaktivních výpustí je poskytovat informace o tom, že vý-
pusti uvolňované ze všech zařízení vyhovují stanoveným limitům výpustí.  
Tato zařízení mohou také uživateli poskytnout údaje o řízení jakýchkoliv prováděných procesů. I když 
je to obv ykle sekundární účel, za jistých okolností lze předvídat situace, kdy detekce aktivit významně 
pod povolenými úrovněmi výpustí mohou dát včasné varování o chybné funkci provozního závodu.  
Bez ohledu na to, zda je monitorování výpustí určeno ke splnění pož adavků odpovědného orgánu nebo 
je hlavně určen o k poskytování kontrolních informací pro uživatele, je nejčastějším požadavkem schop-
nost měřit definovanou úroveň výpusti charakterizovanou objemovou aktivitou a celkovou průtokovou 
rychlostí výpusti.  
Tato sch opnost je ovlivněna řadou činitelů zahrnujících typ a vlastnosti detektoru, režim provozu mo-
nitoru, rozložení aktivity v  celém toku výpusti a účinnost vzorkovacího systému (kde se měří pouze část 
a ne celý tok).  
Při zahrnutí různých činitelů je zřejmě možn á optimalizace detailního návrhu monitoru v  poslední fázi 
návrhu provozního závodu, ale v  jeho počátcích často není dost údajů o požadavcích na monitorování 
a jak by měl být celý systém výpustí uspořádán, aby umožňoval účinné monitorování s  požadovanou 
úrovní citlivosti. Proto se k  dosažení maximální účelnosti doporučuje, aby se již v počáteční fázi návrhu 
provozního závodu stanovily potřebné vlastnosti monitorovacího zařízení a návrh provozního závodu 
byl ovlivněn tak, aby se dosáhlo požadavků na monitorov ání. 
3.2   Klasifikace monitorů kapalin  
Monitor y je možno rozdělit podle způsobu detekce záření gama na:  
 monitory celkové gama aktivity ; 
 monitory gama rozlišující radionuklidy, emitující gama záření . 
Rovněž je možno monitory rozdělit podle způsobu provozu : 
 s přímým měřením s  detektorem umístěným do toku výpustí nebo v  jeho blízkosti ; 
 plynulé kontinuální vzorkování v  monitorovacím mí stě, např. ve vzorkovací komoře.  
3.3   Sběr aktivity  
Když je přímé měření toku výpusti nebo odebírání reprezentativního vzorku nemožné vzhledem k  nízké 
objemové aktivitě toku výpusti, je možné uvažovat různé způsoby sběru aktivity před měřením. Nejběž-
nějším takovýmto postupem je koncentrace aktivity na vhodném vzorkovacím médiu. Obecně však není 
tato metoda možná pro skutečné kont inuální měření, je však možné použít tuto metodu pro kvazikonti-
nuální měření, kde se aktivita koncentruje po určitou dobu před měřením a kde cyklus koncentrace – 
měření se pravidelně opakuje. Sběr u takto konstruovaného zařízení musí probí hat proporcionáln ě vůči 
celkovému vypuštěnému objemu kapaliny.  
3.4   Charakteristiky měření a indikace  
3.4.1   Efektivní měřicí rozsah  
Efektivní měřicí rozsah musí být vhodný pro danou aplikaci.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
9 3.4.2   Charakteristiky měření  
Výrobce musí uvádět rozhodovací úroveň, detekčn í limit a efektivní měřicí rozsah zařízení. Tyto cha-
rakteristiky musí  být uvedeny pro specifikované radionuklidy s  uvážením úrovně pozadí referenčního 
záření gama (0,2  Gy/h) a objemové aktivity v kapali ně (radonu a jeho dceřiných produktů).  
3.4.3   Zobraz ení 
Je žádoucí, aby indikovaný údaj byl skutečná objemová aktivita výpusti. Tato objemová aktivita je ob-
vykle dána v  Bq/m3 referenčního radionuklidu 137Cs nebo výrobcem definovaného souboru radionuklidů 
u monitorů rozlišujících jednotlivé radionuklidy.  
3.5   Spolehlivost  
Všechna zařízení musí být konstruována tak, aby byla pokud možno spolehlivá s  minimem neodhale-
ných poruch.  
Výrobce musí poskytovat dokumentaci o očekávané střední době provozu kritických komponent jako 
je čerpadlo vzduchu, detektor, průtokoměr atd.  
Výrobce musí specifikovat periodicitu opakování pravidelné údržby a plně popsat všechny postupy 
údržby. Požadavky na tuto údržbu by měly být co nejmenší.  
Musí  být k  dispozici výstrahy o závadách k  indikaci, že systém má závadu, jako je přer ušení napájení 
nebo porucha komponenty.  
3.6   Odběrové a detekční zařízení  
3.6.1 Odběrov é a výpustné potrubí  
Při návrhu odběrového zařízení se musí zvážit tyto charakteristiky:  
 vnitřní průměr a délka potrubí, počet a poloměr ohybů ; 
 opracování vnitřních st ěn potrubí ; 
 spoje, zamezení záchytu částic ; 
 vlastnosti konstrukčního materiálu, minimalizace koroze a eroze . 
Je-li pravděpodobné, že výpust obsahuje částice v suspenzi, měl by být návrh takový, aby minimalizoval 
záchyt částic.  
3.6.2 Vtokový filtr nebo rete nční zařízení  
Je-li to vhodné, mohou být filtr nebo jiné absorbující médium umístěny v  držáku na vtoku odběrového 
zařízení pro odstranění určitých látek. Filtr může být jednoduše k  tomu, aby chránil měřicí  komoru mo-
nitoru aktivity látek rozpuštěných v  kapa lině, a v tomto případě musí  být provozní obsluha monitorova-
ného objektu poučena, že měření tohoto monitoru není reprezentativní pro výpustě z  daného objektu. 
Částí měřicí  sestavy může být zařízení určené pro oddělení měření nerozpuštěných částic.  
3.6.3 Vzorkovací komora  
Tam, kde je použitá měřicí  komora jako část odběrového a detekčního zařízení a kde tato komora zajiš-
ťuje objem kapaliny pro měření s  ponořeným detektorem nebo s  detektorem umístěným v  blízkosti ka-
paliny, platí následné požadavky:  
3.6.3.1   Vzorkovací komora musí být průtokového typu, konstruována tak, aby objem protékající ka-
paliny zůstával konstantní.  
3.6.3.2   Musí být stanoven objem vzorkovací komory a tlak.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
10 3.6.3.3   Vzorkovací komora musí být konstruována tak, aby možnost kontaminace by la omezena na 
minimum. Musí být zajištěn přístup ke všem prvkům vzorkovací komory při dekontaminaci.  
3.6.4 Detektor ionizujícího záření  
Lze použít jakýkoliv typ detektoru vhodný pro požadované měření dle specifikací výrobce . Výrobce 
stanov í typ detektoru a všechny příslušné parametry, zvláště odezvu při definované geometrii na aktivitu 
měřených radionuklidů a dalších rušivých aktivit. Bez ohledu na použitý typ detektoru stanoví výrobce 
odezvu jako funkci energie záření gama a v případě, že d etektor je určen pro spektrometrické měření, i 
rozlišovací schopnost jako funkci energie.  
3.6.5   Snadnost dekontaminace  
Pokud je to možné, musí být detektor od měřené kapaliny oddělen ochranným oknem s odpovídající 
tloušťkou.  
Pokud je to možné, musí být d etektor rychle demontovatelný pro opravu či výměnu. Musí být zajištěna 
definovaná poloha detektoru, aby bylo vždy možno detektor umístit při zachování definované geome-
trie. Detekční zařízení musí být projektováno a konstruováno tak, aby se minimalizovala k ontaminace 
a rovněž aby bylo možno snadno provést dekontaminaci.  
3.6.6   Kontrola a kalibrace  
Detekční zařízení musí být projektováno tak, aby se daly kontrolní a kalibrační zdroje záření lehce umís-
tit v definované geometrii blízko detektoru . 
3.7   Výstrah y 
3.7.1   Typy výstrahy  
Výstrahy a indikační prvky musí být vhodné pro účel zařízení a musí být specifikovány výrobcem . 
Výstrahy vysoké úrovně a výstrahy závad musí poskytovat oddělenou místní vizuální indikaci na mo-
nitoru a  dále musí mít dvě sady výstupních kontaktů (které mohou být společné pro všechny výstrahy 
závad) pro účely externí výstrahy. Navíc mohou být poskytovány zvukové výstrahy.  
Všechny výstražné funkce musí mít testovací prostředky ke kontrole činnosti výstrahy. V  případě na-
stavitelné  výstrahy musí být kontrola možná v  rozsahu nastavení s  indikací aktuálního výstražného pra-
covního bodu.  
Obvody výstrahy musí pracovat buď v  režimu, kdy se udržují podmínky výstrahy až do specifického 
nulování pomocí ovládání nulování , nebo v  režimu automa tického nulování, když výstražný stav zmizí.  
3.7.2   Výstrahy vysoké úrovně  
Musí být poskytována nastavitelná výstraha vysoké úrovně pokrývající celý efektivní měřicí rozsah.  
3.7.3   Výstrahy závad  
Musí být poskytována  výstraha : 
 indikující ztrátu signálu d etektoru ; 
 indikující ztrátu vzorkování v  okruhu ; 
 indikující poruchy v  obvodech elektronického systému . 
Výstrahy musí indikovat zdroj  závad a musí  mít automatický  diagnostický systém.  
Pro každou závadu musí  být samostatná indikace.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
11 3.8   Indikační prostředky  
Vedle vizuálního zobrazení měřené hodnoty  musí  na zařízení být provozní indikace pro:  
 zapnutí napájení ; 
 zapnutí čerpadla , pokud je použito ; 
 zapnutí napájení vysokého napět í na detektoru, pokud je použit ; 
 průtok anebo hladinu v zásobníku chladiva  pro detektor, pokud je použito . 
Pokud zařízením protéká kapalina , pak musí být poskytována vhodná indikace měření průtoku.   
Musí být poskytován výstup umožňující dálkovou indikaci měření a výstrah.  
3.9   Prostředky pro provozní kontroly  
Musí být poskytovány prostředky umožňující uživateli provádět periodické kontroly uspokojivé činnosti 
zařízení včetně kalibrace a ověření linearity měření. Tyto prostředky musí  být instalovány tak, aby 
umožňovaly provádění kontroly z  řídicí a vyhodnocovací  jednotky.  Tato kontrola musí být prováděna 
pomocí jednoho nebo podle potřeby více vhodných radioaktivních zdrojů.  
3.10   Prostředky pro nastavení a údržbu  
Všechna elektronická zařízení musí mít dostatečný počet snadno dostupných zkušebních bodů k  usnad-
nění nastavení a lokalizaci závad. Musí být dodávány všechny speciální nástroje pro údržbu a  příslušný 
návod k  údržbě.  Konstrukce všech zařízení musí být taková, aby byla snadná oprava  
a údržba.  
Na displeji musí  být dostupné informace o automatických diagno stických prvcích.  
3.11   Stínění okolního pozadí nebo kompenzační zařízení  
Tato zařízení nebo postupy jsou použity ke snížení vlivu okolního pozadí na měření. Jsou těchto typů:  
 stínicí zařízení ; 
 elektronická zařízení ; 
 softwarové metody . 
Tyto typy mohou být  podle potřeby začleněny do celkového návrhu systému.  
Stínění musí  poskytovat stejné zeslabení záření ve všech směrech od  citlivého objemu detektoru s  uvá-
žením konstrukčních materiálů detekčního zařízení a úhlové odezvy detektoru. Tloušťka stínění musí 
být stanovena s  uvážením detekční účinnosti detektoru.  
Pokud není možné zařízení lehce vyjmout ze stínění, musí být toto stínění snadno rozebíratelné a  tedy 
sestavené ze stavebnicových překrývajících se prvků . 
Pokud se ke snížení vlivu pozadí gama používají e lektronické metody s  použitím dodatečných detek-
torů, musí být výběr a umístění těchto detektorů provedeno tak, aby bylo dosaženo  pokud možno nej-
lepší kompenzace s  uvážením rozsahu energií gama a směru záření.  
3.12   Úroveň hluku zařízení  
Úroveň hluku zaříz ení pochází především ze vzorkovacího a detekčního zařízení a speciálně z  provozu 
potrubního systému a vznikajících vibrací.  
Výrobce musí vybrat takové komponenty a navrhnout zařízení tak, aby byla úroveň hluku minimální 
a ve shodě s  druhem prostředí, pro které je zařízení určeno.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
12 3.13   Elektromagnetické rušení  
Měřidla nesmí být ovlivněna elektrickým a elektromagnetickým rušením z  okolního prostředí a musí 
splňovat požadavky příslušného zvláštního právního předpisu2). Při zkoušce vlivu rušení nesmí změn a 
odezvy měřidla překročit 1  %. Musí být provedena všechna nutná opatření proti vlivům elektromagne-
tického rušení, a to jak přijímaného , tak emitovaného zařízením.  
Pro odolnost se použije stupeň závažnosti 3 . 
Pro vyzařování se použije třída závažnosti A . 
3.14   Napájení  
Zařízení musí  být konstruována pro provoz z  jednofázového střídavého napájecího napětí v  jedné z  ná-
sledujících kategorií podle:  
  řada I:  230 V  a.c.; 
  řada II:  100 V  a.c.; 
  řada III:  120 V  anebo 240  V a.c. ; 
  řada I V: 24 V d.c.  
Zařízení může být konstruováno pro provoz z nízkonapěťového záložního zdroje pro případ poruchy 
napájení. V těchto případech je žádoucí, aby zařízení v důsledku přepnutí napájení nevykazovalo chyb-
nou funkci nebo byla spuštěna výstraha; musí  být poskytována  indikace tohoto přepnutí.  
Pro motory čerpadla vzduchu může být použito třífázové napájení.  
3.15   Ochrana proti neoprávněné manipulaci  
Části měřidla, které jsou zásadní pro jeho metrologické vlastnosti, musí být navrženy tak, aby je bylo 
možno zabezpečit takovým způsobem, který poskytne důkaz o jakémkoliv neoprávněném zásahu.  Po-
kud může být odezva měřidla nastavena korekcí dlouhodobé změny odezvy, korekcí vlivu teploty 
a tlaku na odezvu, nebo aplikací opravného faktoru, pak musí být měřidlo konstruováno t ak, aby byla 
vyloučena neúmyslná změna kteréhokoli faktoru nastavení obsluhou.  Ovládací přepínače a potencio-
metry musí být buď uvnitř měřidla a nepřístupné zvenčí bez použití nástroje, anebo musí být zřetelně 
označeny a opatřeny stupnicí, aby je bylo možn é přesně nastavit v  souladu s  rozlišovací schopností mě-
řidla a potom zablokovat, aby nemohlo dojít k  náhodné změně nastavení. Opravné faktory a kalibrační 
koeficienty uložené digitálně nesmí být možné změnit, pokud obsluha nevloží bezpečnostní kód (nebo 
heslo) nebo nezmění polohu zablokovaného či nepřístupného přepínače.  
3.16   Bezpečnost  
Měřidlo musí být bezpečné ve smyslu základních zásad bezpečnosti zařízení s  ionizujícím zářením a  po-
žadavků relevantních technických předpisů za podmínek obvyklého použití  k účelům, pro které je ur-
čeno.  
4   Značení měřidla  
4.1   Značení na měřidle  
Na měřidle , kter é se může skládat z e dvou  funkčně samostatných částí, musí být na každé části uvedeny 
následující údaje:  
                                                      
2) Nařízení vlády č. č. 117/2016 Sb.,  o posuzování shody výrobků z hlediska elektromagnetické kompatibility při 
jejich dodávání na trh . Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
13 a) identifikace výrobce;  
b) označení typu měřidla;  
c) výrobní číslo  detektoru( -ů), vyhodnocovací jednotky měřidla, čerpadla, průtokoměru;  
d) značka schválení typu;  
e) údaje o bezpečnosti měřidla ionizujícího záření.  
Všechny značky a nápisy musí být čitelné, trvanlivé, jednoznačné a běžným způsobem neodstranitelné.  
4.2   Umístění úřední značky  
Umístění úředních značek na detekční části a vyhodnocovací jednot ce je specifikováno v certifikátu 
o schválení typu.   
Pokud je to možné, značky se um ísťují na čelní panel zobrazovací jednotky tak, aby nezakrývaly žádný 
z údajů uvedených na měřidle.  
5   Schvalování typu měřidla  
5.1   Všeobecně  
Proces schvalování typu měřidla zahrnuje následující zkoušky:  
a) vnější prohlídk u; 
b) přesnost přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) odezv y na okolní záření gama ; 
e) přetížení m; 
f) doba náběhu detekčního a vyh odnocovacího zařízení ; 
g) statistické fluktuace  
h) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
i) stabilit y průtokové rychlosti  nebo hodnoty veličiny charakterizující část cyklu koncentrace u  mě-
řidel pracujících v  kvazikontinuální m režimu koncentrace -měření ; 
j) vlivu napájecího napětí na průtokovou rychlost ; 
k) vlivu kmitočtu napájecího napětí ; 
l) vnější ho úniku; 
m) vlivu teploty  okolí ; 
n) vlivu relativní vlhkosti vzduchu ; 
o) elektromagnetické kompatibility.  
5.2   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce se posuzuje  
a) úplnost předepsané technické dokumen tace, včetně návodu pro obsluhu ; 
b) shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v  kapitol ách 2 a 3 ; 
c) úplnost a stav fu nkčních celků měřidla podle předepsané technické dokumentace ; 
d) shoda verze softwar u měřidla s  verzí specifikovanou výrobcem . Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
14 5.3   Funkční zkoušky  
5.3.1    Přesnost přístroje  
Zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů  výrobce bez 
přítomnosti referenčního záření. Zaznamená se údaj pozadí. Pak se zařízení ozařuje vhodným referenč-
ním zdrojem s  dostatečnou aktivitou k  poskytování údaje přibližně ve středu stupnice nebo dekády nad 
nejnižší stupnicí nebo dekádou. Zaznamená s e indikovaný údaj a spočítá se hodnota Rref.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.3. 
5.3.2    Linearita systému  
Zkouška se provádí se sadou zdrojů stejného radionuklidu a geometrických charakteristik . Standardní 
příprava zkušebních zdrojů používaných v  požadovaných zkouškách však musí být taková, že nejistota 
konvenční  hodnoty aktivity absolutně ( sa) každého zdroje je lepší než 10  % (k = 2) a nejistota konven-
ční hodnoty aktivity relativně ( sr) mezi zd roji dané zkušební sady je lepší než 5  % (k = 2). Zkušební 
zdroje musí být navázány na schválené etalony . 
Zkoušky se musí provádět jedním ze dvou způsobů : 
 s kapalnými  nebo pevnými radioaktivními zdroji ; 
 s přivedením elektrického signálu . 
Typové zkoušky se provádějí v  jednom bodě na každé stupnici pro přístroje s  lineární stupnicí a na každé 
dekádě efektivního měřicího rozsahu pro přístroje s  číslicovým nebo logaritmickým zobrazením při-
bližně v  25 % nejcitlivějšího rozsahu nebo dekády, v  50 % maxima středníc h rozsahů nebo dekád 
a 75 % maximálního údaje. Nejméně tři z  těchto zkoušek se musí provést pomocí radioaktivního zdroje, 
přitom dva jsou na mezních hodnotách. Když se používají elektrické signály, musejí se použít na všech 
rozsazích nebo dekádách (navíc k  radionuklidovým zdrojům).  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.4. 
5.3.3    Odezva na okolní záření gama  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze spec ifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10  Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3  MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvo jnásobek hodnoty rozhodovací úrovně.  
Zařízení musí pracovat při standardní ch zkušebních podmínkách bez přítomnosti radioaktivního zdroje 
a stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se zdroj 137Cs umístí vzhledem k  detektoru tak, aby vzdálenost 
mezi zdrojem a detektorem byla nejméně 2  metry a konvenční  hodnota příkonu kermy  ve vzduchu 
v místě detektoru, když by detektor nebyl přítomen, byla 10  Gy/h   10 %. Referenční orientace detek-
toru vzhledem ke zdroji musí být podle specifikací výrobce. Po začátku ozařován í se zaznamenávají 
údaje v  jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje do ustálení údaje zařízení. Po dosa-
žení ustáleného stavu se provede nejméně 10  odečtů. Spočítá se rozhodovací úroveň založená na po-
sledních odečtech. Tato rozhodovací úroveň musí být ve shodě se specifikací výrobce. Maximální ode-
čet vyhodnocovacího zařízení nesmí přesáhnout hodnotu specifikovanou výrobcem. Detektor je dále 
ozařován v  několika geometriích zdroj -detektor dle specifikace výrobce . Když může být vyhodnocovací 
zaříz ení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento činitel během 
této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí ve všech směrech přesáhnout dvojná-
sobek hodnoty specifikované výrobcem pro referenční směr.  
Výše uvedená zkouška se opakuje pro referenční směr zdroj -detektor s  použitím alternativních zdrojů 
záření gama podle dohody mezi výrobcem a uživatelem, včetně zdroje 60 -Co. Když může být vyhod-
nocovací zařízení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak n esmí být tento činitel Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
15 během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí přesáhnout dvojnásobek hod-
noty specifikované výrobcem pro 137Cs. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.6. 
5.3.4    Zkouška přetížení m 
Měři dlo musí indikovat údaj mimo stupnici na jejím horním konci nebo indikovat přetížení . Pokud  je 
ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s  příkonem povrchové emise) do 10násobku maxima  měřicího 
rozsahu, musí po  odstranění přetížení pracovat  normálně.  
a) Detekční za řízení se vystaví zdroji záření o aktivitě, která poskytuje údaj přibližně 50  % první 
dekády měřicího rozsahu a zaznamená se odečtený údaj.  
b) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě 10krát větší, než odpovídá maximálnímu mě-
řitelnému údaji. Oza řování se udržuje nejméně 10  minut a ověří se, že přístroj trvale indikuje údaj 
mimo stupnici na jejím horním konci.  
c) Zdroj záření se odstraní a po době dohodnuté mezi výrobcem a uživatelem, obvykle menší než 
1 hodinu , se detekční zařízení ozařuje při stejn ých podmínkách jako a). Odečtené údaje se nesmí 
lišit více než o  10 % od původní hodnoty.  
5.3.5    Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardní ch podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
Před touto zkouškou musí být zařízení odpojeno od sítě po dobu nejméně 1  hodiny . Použije se zdroj 
záření poskytující údaj přibližně v  jedné třetině až jedné polovině maxim a rozsahu. Detekční a vyhod-
nocovací zařízení se zapne. Každých 5 min ut během 1  hodiny  se zaznamenávají indikované hodnoty. 
Deset hodin po zapnutí se provede nejméně 10  odečtů ve  vhodných časových intervalech, aby se získaly 
nezávislé hodnoty.  Střední hodno ta se použije jako „konečná hodnota“ údajů. Nakreslí se graf indiko-
vané hodnoty aktivity na čase a pokud je třeba, provede se oprava na poločas přeměny.  Rozdíl mezi 
„konečnou hodnotou“ a hodnotou odečtenou na křivce pro 30  minut musí ležet ve specifikovaný ch me-
zích.  
POZNÁMKA  Když je úroveň aktivity velmi nízká, menší než 10krát rozhodovací úroveň, může se stát, že zaří-
zení během doby náběhu neudává požadovanou indikovanou hodnotu. To je způsobeno statistickými odchylkami  
při nízkých měřených četnostech impu lzů. 
5.3.6    Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. Va-
riační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10  % pro 
údaje přesahující první d ekádu efektivního měřicího rozsahu.  
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 násobkem  a 20násobkem rozho-
dovací úrovně.  Provede se nejméně 10  odečtů ve  vhodných časových intervalech, aby se získaly nezá-
vislé hodnoty. Spočítá se střední hodnota a variační koeficient ze všech provedených odečtů. Variační 
koeficient musí být v  požadovaných mezích.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.9. 
5.3.7   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Indikovaný údaj s  daným zdrojem záření po 30 min ut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100  hodin. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 násobkem  a 20násobkem rozho-
dovací úrovně.  Provede se dostatečný počet odečtů po 30  minutách , pak další odečty po 10  hodinách  a 
100 hodinách  bez žádného nastavování zařízení a beze změn podmínek. Střední hodnoty odečtů musí 
pro všechny časy ležet v  uvedených mezích.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
16 Pokud je třeba, odečty musí být korigovány na poločas přeměny.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.10.  
5.3.8    Stabilita průtokové rychlosti  
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardní ch zkušebních p odmínkách s  poklesem tlaku způsobeným pouze kapalinový m okruhem a 
vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr).  Výrobce musí specifikovat jmenovitou průtokovou 
rychlost pro použitý typ filtru. Po standardní  době náběhu vzorkovacího zařízení (30  minutách ) se indi-
kovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o  10 % konvenční  hodnoty průto-
kové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10  % po dobu dalších 100  ho-
din. 
Tato zkouška se provádí s  destilovanou vodou , aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběrného 
zařízení během zkoušky. Pro tuto zkoušku je do kapalinového  okruhu na jeho vstupu vestavěn průtoko-
měr kalibrovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2). Zařízení se zapne a  
měří se průtoková rychlost po 30  minutách , 5 hodinách , 20 hodinách  a 100  hodinách  provozu. Odečty 
musí být ve shodě s  požadavky.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.11.  
5.3.9   Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost  
Napájecí napětí se mění mezi +10  % a −12 % jmenovitého napájecího napětí.  
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběr-
ného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s velmi nízkým 
poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtokoměr kalib-
rovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2). Zařízení se zapne a měří se 
průtoková rychlost při stabilním napětí, p rovede se záznam průtokové rychlosti. Poté se mění napájecí 
napětí v  definovaném rozsahu 88  % UN až 110  % UN a zároveň se provádí měření průtokové rychlosti.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.12.  
5.3.1 0   Vliv kmitočtu na pájecího napětí  
Kmitočet napájecího napětí se mění od 47  Hz do 51  Hz. 
Při této zkoušce je vzorkovací a detekční zařízení připojeno k  napájení se jmenovitým napětím a kmi-
točtem, který se mění od 47  Hz do 51  Hz (alternativní hodnoty jsou 57  Hz až 61  Hz). Zk ouška se provádí 
se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběrného zařízení během 
zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s  velmi nízkým poklesem tlaku. Pro tuto 
zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstup u vestavěn průtokoměr kalibrovaný při měřicích pod-
mínkách a mající nejistotu lepší než 3  % (k = 2).   Zaznamená se průtoková rychlost při jmenovitém 
kmitočtu a při specifikovaných mezních kmitočtech.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny po dle článku 2.13.  
5.3.1 1   Vnější únik  
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku.   
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové rychlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1  %.  Jeden měřič se umístí před za řízení a druhý po směru toku za zařízení. 
Provede se série deseti následných měření ve vhodných časových intervalech. Střední hodnoty průtoko-
vých rychlostí měřených vpředu a  vzadu se nesmí lišit více než o 5  % během normálního vzorkovacího 
období.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
17 5.3.1 2   Teplota  okolí  
Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných 
klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat 
při vyšší  teplotě.  
Detekční zařízení s e ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách.  Tato zkouška se obvykle provádí v  klimatizační komoře. Ob-
vykle není nutné regulovat vlhkost vzduchu v  komoře, pokud zařízení není zvláště citlivé na změny 
vlhkosti.  Teplota se udržuje na obou svých mezních hodnotách dohodnutého teplotního rozsahu po dobu 
nejméně 24  hodin. Během posledních 30  minut tohoto intervalu se měří indikovaný údaj a ten musí být 
v příslušných mezích.  Navíc se indikova ný údaj měří ve středu teplotního rozsahu uvedeného v  tabulce 
2. Pokud odečet při této střední teplotě není v  mezích 10 % vzhledem k  odečtu monitoru při referenční 
teplotě, výrobce musí udávat rozdíl v  tomto bodě.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.14. 
5.3.1 3   Relativní vlhkost vzduchu  
Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných 
klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat 
při vyšší hodnotě relativní vlhkosti.  
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách. Zkouška se může provádět  při jedné teplotě 35  °C a relativní 
vlhkosti vzduchu 90  %; povolená odchylka 10 % údaje je dodatečná k  povolené odchylce způsobené 
samotnou teplotou.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.15. 
5.4   Zkoušky elektromagnetické kompatibility  
Zkoušky elektromagnetické kompatibility  se provádí s  monitorem v zapojení podle specifikace výrobce.  
Tyto zkoušky musí prokázat, že monitor je ve shodě s  požadavky příslušného zvláštního právního před-
pisu2). 
5.4.1    Odolnost proti elektrostat ickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na přístroji v  zapnutém stavu, a to kontaktním  výbo-
jem 6  kV a vzduchovým výbojem 8  kV. Výboje se aplikují na vodivé  povrchy  a spojovac í desky.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.2   Odolnost proti vysokofrekvenčním elektromagnetickým polím  
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu poli se zkouší na zapnutém přístroji v kmitočtovém 
pásmu 80  MHz až 3  000 MHz s intenzitou pole 10  V/m. Amplitudová modulace 80  % AM/1  kHz sin.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.3   Odolnost proti rychlým přechodovým jevům  
Odolnost pro ti opakovaným rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na 
zapnutém přístroji. Zkušební napětí ±0,5  kV, ±1 kV a ±2  kV je aplikováno vazebním obvodem do na-
pájecích, zemních a signálových vstupů/výstupů.  
Po této zkoušce nesmí při násled ující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
18 5.4.4   Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu  
Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu se zkouší aplikací zkušebního napětí ±0,5  kV, ±1 kV a 
±2 kV mezi  nap ájecí vodiče.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.5   Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčním i poli  
Odolnost proti rušením šířeným veden ím, indukovaným vysokofrekvenčními poli , se zkouší na zapnu-
tém přístroji v  kmitočtovém pásmu 150  kHz až 80  MHz. Amplituda modulace 80  % AM/1  kHz, úroveň 
napětí 10  V. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.6   Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou  
Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou se zkouší na zapnutém přístroji  aplikací tlumené osci-
lační vlny na napájecích, signálních a ovládacích vstupech/výs tupech monitoru . Zkušební úroveň je de-
finovaná jako napětí prvního vrcholu (maximum nebo minimum) na zkušebním tvaru vlny a je nesyme-
tricky 2  kV, symetricky 1  kV pro pomalou tlumenou oscilační vlnu 100  kHz a 1  MHz, pro rychlou tlu-
menou oscilační vlnu 3  MHz , 10 MHz nebo 30  MHz je 2  kV nesymetricky.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.7   Odolnost proti krátkodobým poklesům napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí  
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám na-
pětí se zkouší na zapnutém přístroji aplikací poklesu napětí na úroveň 0  % Ut po dobu 10  ms.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístro je naměřená odchylka překročit meze  
uveden é v článku  2.3. 
5.4.8   Měření rušivého svorkového napětí  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedený m v tabulkách 3 a 4. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením ru šivého svorkového napětí na napájecích, signálních a ovládacích vstu-
pech/výstupech monitoru . Pokud údaj měřicí ho přijímače kolísá v  blízkosti mezí, musí se údaj sledovat 
alespoň 15 s  na každém měřicí m kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s  výjimkou náhodných krát-
kých extrémních ho dnot, které se zanedbávají.  
Meze rušivého napětí na síťových svorkách jsou v  tabulce 3. 
Tabulka 3 – Meze pro rušení šířené vedením na síťových svorkách  
Rozsah kmitočtu  
(MHz ) Meze dB  (µV)  
Kvazivrcholové  Střední  
0,15 až 0,50  79 66 
0,50 až 30  73 60 
POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze . 
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
19 Meze rušivého napětí na signálních vstupech/výstupech jsou uvedeny v  tabulce 4. 
Tabulka 4 – Meze pro rušení šířené vedením na signálních vstupech /výstupech  
Rozsah kmitočtu  
(MHz ) Meze napětí dB  (µV)  Meze proudu dB  (µA)  
Kvazivrcholové  Střední  Kvazivrcholové  Střední  
0,15 až 0,50  97 až 87  84 až 74  53 až 43  40 až 30  
0,50 až 30  87 74 43 30 
POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze . 
5.4.9   Měření rušivého elektromagnetického pole (vyzařovaného vysokofrekvenčního rušení)  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedený m v tabulce 5. Zkouška je prováděna na zapnu-
tém zařízení měřením vyzařovaného elektromagnetického pole ve vzdálenosti 10 m etrů. Pokud údaj 
měřicí ho přijímače kolísá v  blízkosti mezí, musí se údaj sledovat alespoň 15 s ekund  na každém měřicí m 
kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s  výjimkou náhodných krátkých extrémních hodnot, které se 
zanedbávají.  
Tabulka 5 – Meze rušení ší řené ho záření v  měřicí vzdálenosti 10 m  
Rozsah kmitočtu  
MHz  Kvazivrcholové meze  
dB (µV/m)  
30 až 230  40 
230 až 1 000  47 
POZNÁMKA    Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze . 
6   Prvotní ověření  
6.1   Všeobecně  
Při prvotním ověření se prov ádějí  následující zkoušky:  
a) vizuální prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) odezv y na okolní záření gama ; 
e) přetížení m; 
f) statistické fluktuace ; 
g) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
h) stabilit y průtokové rychlosti ; 
i) vlivu teploty  okolí.  
6.2   Vizuální prohlídka  
Prohlídka se provádí podle článku 5.2  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
20 6.3   Funkční zkoušky  
6.3.1    Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1.  
6.3.2    Zkouška linearity přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2.  
6.3.3   Zkouška odezvy n a okolní záření gama  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.3.  
6.3.4   Zkouška přetížení  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4.  
6.3.5   Zkouška statistických fluktuací  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.6.  
6.3.6   Zkouška dlouhodobé stability  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7 . 
6.3.7   Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8 . 
6.3.8   Zkouška vlivu teploty  okolí  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1 2 a 5.3.13 . 
7   Následné ověření  
7.1   Všeobecně  
Při násled ném ověření se prov ádějí  následující zkoušky:  
a) vizuální  prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) přetížení m; 
e) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení . 
7.2   Vizuální prohlídka  
Prohlídka se provádí podle článku 5.2  
7.3   Funkční zkoušky  
7.3.1   Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1.  
7.3.2   Zkouška linearity přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
21 7.3.3   Zkouška přetížení  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4.  
7.3.4   Zkouška dlouhodobé stabil ity 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7 . 
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní dvojnásobek 
největších  dovolených chyb dle kapitoly 7.  
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývající ch z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárod-
ních, popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“) . Seznam těchto oznámených norem s  přiřazením k  pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich  částí se považuje v  rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění  požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů.  
II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 ods t. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanove-
ných měřidel – „měřidla používaná pro kontrolu lim itů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin,  
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení 
radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla  ke kontinuálnímu monitorování gama radioizotopů 
v kapalných výpustech jaderných zařízení “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhají cí schvalování typu a povinnému ově-
řování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a 
Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a pře dpisů pro služby informační společnosti.  
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C075-16 
 
22 III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaný m 
po této lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s ustanovením §  37 odst.  l SprŘ musí být patrno, kdo při-
pomínky činí, vůči kterému opatření obecné povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními před-
pisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkla dů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českého metrologického institutu, 
Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 
 
 
 
  
 RNDr. Pave l Klenovský  v.r. 
 generální ředitel  
 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
Vyvěšeno dne:  17. 10. 201 8 
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych  v.r. 
 
Sejmuto dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí:  ....................................................