AFS 2005:2  
 
 
TILLVERKNING AV VISSA BEHÅLLARE, 
RÖRLEDNINGAR OCH ANLÄGGNINGAR  
Arbetsmiljöverkets föreskrifter om tillverkning av vissa behållare , 
rörledningar och anläggningar  samt allmänna råd om tillämpningen av 
föreskrifterna.  
(Ändringar införda t.o.m. 25 mars 2014 ).Arbetsmiljöverkets föreskrifter  och allmänna råd  
om tillverkning av vissa behållare , rörledningar och 
anläggningar   
 
           Utkom från trycket  
beslutade den 27 januari 2005               den 22 februari 2005  
(Ändringar införda t.o.m. 25 mars 2014 ) 
Allmänt  
Tillämpningsområde  
1 § Dessa föreskrifter gäller för konstruktion, tillverkning och uppförande av 
behållare, rörledningar och anläggningar, med följande undantag:  
Undantag för behållare.  
• Behållare som omfattas av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1999:4) om 
tryckbäran de anordningar eller motsvarande regler i något annat land inom EES.  
•  Behållare som omfattas av Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1993:41) 
med föreskrifter om enkla tryckkärl eller motsvarande regler i något annat land 
inom EES.  
• Cisterner som är avsedda för brandfarlig vätska, för vilka föreskrifter har 
meddelats med stöd av förordningen (SFS 1988:1145) om brandfarliga och 
explosiva varor.  
• Behållare som är avsedda att användas för sådan internationell transport som 
avses i den Europeiska överens kommelsen om internationell transport av farligt 
gods på väg (ADR).  
•  Behållare som är avsedda att användas för sådan internationell transport som 
avses i det internationella reglementet om befordran av farligt gods med järnväg 
(RID).  
•  Behållare som är avsedda att användas för sådan internationell transport som 
avses i det internationella reglementet om befordran av farligt gods med 
luftfartyg (ICAO -TI). 
• Behållare som är avsedda att användas för sådan nationell transport av farligt 
gods för vilken före skrifter har meddelats med stöd av lagen (SFS 1982:821) om 
transport av farligt gods.  
•  Behållare som är avsedda för kärntekniska anläggningar för vilka Statens 
Kärnkraftinspektion har utfärdat föreskrifter och villkor enligt lagen (SFS 
1984:3) om kärntek nisk verksamhet.  
Undantag för rörledningar.  
•  Rörledningar som omfattas av AFS 1999:4 eller motsvarande regler i något annat 
land inom EES.  
•  Rörledningar avsedda för brandfarlig vätska, för vilka föreskrifter har meddelats 
med stöd av förordningen (SFS 1988:1145) om brandfarliga och explosiva varor 
och som används mellan, till eller från cistern.  
•  Rörledningar avsedda för naturgas, för vilka föreskrifter har meddelats med stöd 
av förordningen (SFS 1988:1145) om brandfarliga och explosiva varor.  
•  Rörledningar avsedda för vatten med en temperatur av högst +65°C.  
Undantag för anläggningar.  
•  Anläggningar och del av anläggningar som är aggregat.  
• Kärntekniska anläggningar för vilka Statens Kärnkraftinspektion har utfärdat 
föreskrifter och villkor enlig t lagen (SFS 1984:3) om kärnteknisk verksamhet.  3 
 
Definitioner  
2 § I dessa föreskrifter används följande beteckningar med nedan angiven betydelse.  
 
Aggregat    Flera tryckbärande anordningar som satts samman av 
en tillverkare för att bilda en integrerad och funktionell 
enhet. Som aggregat betraktas dock i dessa föreskrifter 
endast sådana som omfattas av AFS 1999:4 eller 
motsvarande regler i något annat land inom EES.  
 
Anläggning   Samtliga trycksatta anordningar som är monterade 
inom ett arbetsställes verksamhetsområde.  
 
Avsäkringskrets   Del av processanläggning eller anläggning som är 
separat avsäkrad och går att stänga av mot processen 
eller anläggningen i öv rigt. 
 
Behållare   En sammanfattande benämning på vakuumkärl, 
tryckkärl, cistern och lågtrycksgasbehållare.  
 
Cistern   En behållare som är konstruerad för att innehålla 
vätska där gastrycket ovanför vätskan inte överstiger 
atmosfärstrycket med mer än 0,5 b ar. 
 
EES  Det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.  
 
Fluid   Gaser, vätskor eller ångor i ren fas samt blandningar 
av dessa. En fluid kan innehålla fasta ämnen (en 
suspension).  
 
Hetolja   Olja som används som värmebärare i värmesystem 
med temperatur över  110°C.  
 
Krav G   Krav på att g rundläggande säkerhetskrav i Bi laga 1 
skall uppfyllas.  
 
Krav K  Krav på kontroll av kontrollorgan enligt 22 §.  
 
Lågtrycksgasbehållare   Ett tryckkärl som är konstruerat för att innehålla gas 
med ett gastryck som inte överstiger 0,5 bar.  
 
Montering   Uppställning på ett arbetsställe och infogning i en 
anläggning av trycksatta anordningar.  
 
Naturgas   Gasblandning som till övervägande del innehåller 
metan.  
 
Permanenta förband  Ett förband som inte kan tas isär annat än med 
förstörande metoder.  
 4 
 
Processanläggning   Flera trycksatta anordningar som tillsammans bildar en 
integrerad och funktionell enhet avsedd för en särskild 
process.  
 
Rörledning   Rör, kopplingar, rörtillbehör, expansionskomponenter, 
slangar eller andra tr yckbärande delar som är avsedda 
för transport av fluider och är hopfogade för att 
integreras i ett tryckbärande system.  
 
Transportrörledning  En rörledning avsedd för transport av fluider till eller 
från en anläggning.  
 
Tryck   Tryck jämfört med atmosfärst rycket, d.v.s. övertryck. 
Undertryck utrycks med negativt värde.  
 
Tryckkärl   En behållare som konstruerats och tillverkats för att 
innehålla fluider under tryck. Till tryckkärlet räknas 
sådana delar som är direkt fogade till behållaren fram 
till anslutnin gspunkten till någon annan anordning. Ett 
tryckkärl kan innehålla ett eller flera rum.  
 
Tryckbärande anordning  Tryckkärl, rörledning, säkerhetsutrustning och 
tryckbärande tillbehör. Som tryckbärande anordning 
betraktas dock i dessa föreskrifter endast såd ana 
tryckbärande anordningar som omfattas av AFS 
1999:4.  
 
Trycksatt anordning  En sammanfattande benämning på tryckkärl, 
vakuumkärl, cistern och rörledning.  
 
Vakuumkärl  En behållare som är konstruerad så att det i den råder, 
eller kan utvecklas, ett tryck  som understiger 
atmosfärstrycket.  
 
Öppen cistern  En cistern som har en öppen förbindelse med 
atmosfären, där gastrycket ovanför vätskeytan normalt 
inte väsentligt avviker från atmosfärstrycket.  5 
 
Behållare och rörledningar  
Klassning av innehåll  
3 § Innehå ll i behållare och rörledningar klassas som 1a om där finns en fluid som är  
• explosiv  
• mycket brandfarlig  
• extremt brandfarlig  
• oxiderande  
• giftig  
• mycket giftig  
• frätande; endast R35  
• cancerframkallande; endast R45 och R49  
• mutagen; endast R46  
• reproduktionstoxisk; endast R60 och R61  
• hetolja  
eller en fluid som används i anordning med högsta temperatur över fluidens flam -
punkt.  
Innehåll klassas som 2a om det inte har klassats som 1a.  
Klassning av behållare  
4 § Behållare omfattas av krav beroende på volym och innehåll enligt följande:  
Krav G: innehåll 1a och volym över 1000 liter.  
Krav K: innehåll 1a och volym över 5000 liter.  
Krav G: innehåll 2a med en temperatur över + 65°C och volym över 50 000 liter.  
Krav K:  innehåll 2a med en temperatur över + 65°C och volym över 500 000 liter.  
5 § Behållare som innehåller flera rum klassas enligt 4 § för alla rum och innehåll 
som är aktuella.  
• Behållaren klassas därefter enligt krav G om den därvid i något avseende klassat s 
enligt krav G.  
• Behållaren klassas därefter enligt krav K om den därvid i något avseende klassats 
enligt krav K.  
Klassning av rörledning  
6 § Transportrörledning omfattas av krav som beror på nominell diameter, tryck, 
temperatur och innehåll enligt diagrammen 6 till 9 i Bilaga 2 i AFS 1999:4. Härvid 
skall  
• diagrammen 6 och 7 tillämpas för gas, kondenserad gas, under tryck löst gas, 
ångor samt  vätskor vars ångtryck vid högsta tillåtna temperatur överstiger med 
mer än 0,5 bar det normala atmosfärtrycket (1,013 bar),  
• diagrammen 8 och 9 tillämpas för vätskor vars ångtryck, vid högsta tillåtna 
temperatur, är högst 0,5 bar över det normala atmosfä rtrycket (1,013 bar),  
• diagrammen 6 och 8 tillämpas för rörledningar med innehåll 1a,  
• diagrammen 7 och 9 tillämpas för rörledningar med innehåll 2a.  
Som ”PS” i diagrammen 6 till 9 sätts vid denna klassning in det högsta tryck som 
tillverkaren använt v id hållfasthetsdimensioneringen.  
Rörledningen klassas därvid som omfattande av krav G och K enligt följande.:  
• Krav G: Kategorierna I, II och III i diagram 6, 7, 8 och 9.  
• Krav K: Kategorierna II och III i diagram 6, 7, 8 och 9.  6 
 
Vid klassningen skall grenledningar med mindre diameter än sin huvudledning 
klassas som tillhörande denna fram till och med första avstängningsventilen räknat 
från huvudledningen.  
Undantagna vid klassningen är de delar av en transportrörledning som har innehåll 2a 
och har en d rifttemperatur på högst 120°C och som är förlagda på ett så särskilt 
skyddat sätt att detta ger betryggande säkerhet, vilka inte behöver klassas som 
omfattande av krav K.  
Allmänna bestämmelser  
7 § Alla behållare och rörledningar med tillhörande säkerhetsut rustning skall vara 
konstruerade och tillverkade enligt en god teknisk praxis som gäller i något land inom 
EES. Dock skall hänsyn tas till specifika lokala förhållanden t.ex. klimatpåverkan på 
anordningar som är placerade utomhus.  
Till god teknisk praxis hör att anordningarna ger tillfredställande säkerhet med 
hänsyn till material, konstruktion, utförande och utrustning. De skall dessutom vara 
konstruerade och tillverkade så att det underhåll och den tillsyn, som behövs av 
säkerhetsskäl, kan utföras på ett  tillfredsställande sätt.  
Grundläggande säkerhetskrav  
8 § Behållare och transportrörledningar som omfattas av krav G enligt 4 –6 §§, samt 
tillhörande säkerhetsutrustning, skall uppfylla de relevanta grundläggande 
säkerhetskraven i Bilaga 1 eller likvärdiga regler som gäller i något annat land inom 
EES.  
Anordningen skall vara konstruerad och tillverkad enligt de principer som anges i 
Bilaga 1. Risker som härrör direkt från tryck anses dock normalt inte vara betydande 
för behållare som omfattas av föreliggande  föreskrifter. Anordningen skall vidare 
vara konstruerad och tillverkad så att föreskriven besiktning och kontroll kan utföras 
på ett tillfredsställande sätt. Tillverkaren av anordningen skall ha ett 
kvalitetsstyrningssystem för att säkerställa att den til lverkade anordningen 
överensstämmer med de krav som specificerats vid konstruktionen av densamma.  
Kontroll av behållare och rörledningar  
9 § Behållare och transportrörledningar som omfattas av krav K enligt 4 –6 §§ får 
avlämnas för att tas i bruk endast om de har genomgått konstruktionskontroll enligt 
10 § och tillverkningskontroll enligt 11 §.  
10 § Konstruktionskontroll skall ha utförts av ett kontrollorgan enligt 22 §. Vid 
konstruktionskontrollen skall ha granskats hur tillverkaren uppfyller kraven i 8 §.  
Härvid skall tillverkningsunderlaget ha granskats med avseende på material, 
konstruktion, utförande och omfattning av oförstörande och förstörande provning. 
Om tillfredsställande beräkningsmetod saknas skall konstruktionen ha bedömts 
genom lämplig undersö kning, t.ex. genom töjningsmätning. Vid 
konstruktionskontroll skall anordningen ha bedömts med hänsyn till bestämmelserna 
i dessa föreskrifter.  
11 §  Tillverkningskontroll skall ha utförts av ett kontrollorgan enligt 22 §. 
Tillverkningskontrollen skall ha omfattat granskning av tillverkningshandlingar, in - 
och utvändig undersökning samt tryckkontroll.  7 
 
Vid granskning av tillverkningshandlingar skall ha kontrollerats att 
konstruktionskontroll har utförts med tillfredsställande resultat, samt att övriga 
handli ngar som har betydelse för anordningens säkerhet är korrekta.  
Vid in - och utvändig undersökning skall ha kontrollerats att anordningen är utförd 
enligt vid konstruktionskontrollen granskade tillverkningshandlingar och dessa 
föreskrifter samt att inga avvik elser som har betydelse för säkerheten finns.  
Leveransdokumentation och märkning  
12 § Behållare och transportrörledningar som omfattas av krav G enligt 4 –6 §§ skall 
vara märkta i tillämpliga delar och etiketterade enligt punkt 3.3 i Bilaga 1. Detta 
gäller  dock inte för cisterner och lågtrycksgasbehållare som är avsedda att ingå i 
byggnadsverk och som ä r CE -märkta enligt reglerna i EU :s direktiv om 
byggprodukter (89/106/EEG).  (AFS 2010:12)  
13 § Behållare och transportrörledningar som omfattas av krav G enli gt 4–6 §§ skall, 
när de avlämnas för att tas i bruk, åtföljas av en av tillverkaren utfärdad försäkran att 
anordningen uppfyller kraven i 8 §. Detta gäller dock inte CE -märkta cisterner och 
lågtrycksgasbehållare som är avsedda att ingå i byggnadsverk och s om uppfyller 
reglerna för bestyrkande av överensstämmelse m ed tekniska specifikationer i EU :s 
direktiv om byggprodukter. Anordningarna skall vidare åtföljas av driftinstruktioner 
på svenska enligt kraven i punkt 3.4 i Bilaga 1. (AFS 2010:12)  
Anläggningar  
Klassning av anläggningar  
14 § Inför denna klassning delas anläggningarna upp i avsäkringskretsar.  
En avsäkringskrets omfattas av krav G om den avser att innehålla något av följande  
• behållare som omfattas av krav G enligt 4 –5 §§ 
• tryckkärl och rörledn ingar som tillhör någon av kategorierna I, II, III och IV 
enligt AFS 1999:4  
• enkla tryckkärl enligt AFS 1993:41 med PxV över 200 barliter.  
En avsäkringskrets omfattas av krav K om den avser att innehålla något av följande  
• behållare som omfattas av krav  K enligt 4 –5 §§  
• tryckkärl och rörledningar som tillhör någon av kategorierna II, III och IV enligt 
AFS 1999:4  
• enkla tryckkärl enligt AFS 1993:41 med PxV över 1000 barliter.  
15 § Den som uppför en processanläggning eller del av en anläggning, som inte är ett 
aggregat, och som består av en eller flera avsäkringskretsar som omfattas av krav G 
enligt 14 § skall upprätta en anläggningsdokumentation med flödesschema.  
Dokumentationen s kall innehålla en beskrivning av anläggningens omfattning och 
hur den har delats upp i avsäkringskretsar. För att man skall kunna klassa 
avsäkringskretsarna enligt 14 § krävs en förteckning över och kravspecifikationer för 
de aggregat och anordningar som a vses ingå. Dokumentationen skall även innehålla 
de driftförutsättningar som behövs för klassningen.  
Allmänna bestämmelser  
16 §  Alla anläggningar skall vara utformade och uppförda så att säkerheten är 
betryggande. De skall också vara utformade så att det un derhåll och den tillsyn som 
behövs av säkerhetsskäl kan utföras på ett tillfredsställande sätt.  8 
 
Grundläggande säkerhetskrav  
17 §  Processanläggningar eller andra delar av anläggningar som består av 
avsäkringskretsar som omfattas av krav G och som inte är aggregat, skall uppfylla de 
grundläggande säkerhetskraven som ges för anläggningar i Bilaga 1.  
Innan sådana anläggningar uppförs skall riskerna ha analyserats eller andra åtgärder 
ha vidtagits som kan säkerställa att dessa kan utformas och monteras så att de ger 
betryggande säkerhet. Dessa åtgärder skall också ha legat till grund för 
kravspecifikationerna för de trycksatta anordning ar och aggregat som ingår. De skall 
dessutom vara utförda så att föreskriven besiktning och kontroll kan utföras på ett 
tillfredställande sätt.  
Detta gäller även för anläggningar eller de delar av dem som ingår i tekniska system 
där det följer av krav i an nan föreskrift som säger att de skall uppfylla grundläggande 
tekniska säkerhetskrav.  
Anläggningskontroll  
18 §  Processanläggningar eller andra delar av anläggningar som består av 
avsäkringskretsar som omfattas av krav K enligt 14 §, får tas i bruk endast om  de har 
genomgått anläggningskontroll enligt 19 och 20 §§. Kontrollen skall ha utförts av ett 
kontrollorgan enligt 22 §. Dessutom skall anläggningar och ingående anordningar 
uppfylla de villkor för att få tas i bruk som finns i annan föreskrift.  
Anläggning skontroll kan även utföras när det följer av åtgärder som grundas på krav i 
annan föreskrift på att brukaren genom kontroll skall visa att en anläggning eller del 
av den uppfyller grundläggande tekniska säkerhetskrav.  
19 §  Vid anläggningskontrollen skall h a granskats hur kraven i 17 § har uppfyllts. 
Anläggningsdokumentationen som upprättats enligt 15 § och erforderliga 
montageinstruktioner skall ha granskats före uppförandet.  
Anläggningen skall efter uppförandet ha granskats för att kontrollera att den är utförd 
enligt bedömd anläggningsdokumentation, montageinstruktioner och dessa 
föreskrifter och att det inte finns några avvikelser som har betydelse för säkerheten:  
• För ingående vakuumkärl, cisterner och lågtrycksgasbehållare för vilka det ställs 
krav på  tillverkningskontroll i 11 §, skall ha kontrollerats att kontrollen har 
utförts och att anordningarna är lämpliga att ingå i anläggningen med hänsyn till 
anläggningens beräknings - och driftförutsättningar.  
• För ingående CE -märkta tryckbärande anordningar , CE -märkta enkla tryckkärl 
och CE -märkta aggregat skall försäkran om överensstämmelse och övriga 
erforderliga handlingar ha granskats i syfte att bedöma om dessa anordningar och 
aggregat är lämpliga att ingå i anläggningen med hänsyn till anläggningens 
beräknings - och driftförutsättningar.  
• För ingående CE -märkta cisterner och lågtrycksgasbehållare som avses ingå i 
byggnadsverk, skall godkännandet eller bestyrkandet av överensstämmelse med 
tekniska specifikationer ha granskats, i syfte att bedöma om dess a cisterner och 
lågtrycksgasbehållare är lämpliga att ingå i anläggningen med hänsyn till 
anläggningens beräknings - och driftförutsättningar.  
• För övriga ingående trycksatta anordningar skall en bedömning ha gjorts av om 
de är lämpliga att ingå i anläggni ngen med hänsyn till anläggningens beräknings - 
och driftförutsättningar.  
• För ingående anordningar, som uppfyller reglerna i föreskrifter från annan svensk 
myndighet eller motsvarande regler i något annat land inom EES, skall en 
bedömning ha gjorts av om behållaren är lämplig att ingå i anläggningen med 9 
 
hänsyn till aktuella föreskrifter och anläggningens beräknings - och 
driftförutsättningar.  
20 §  I anläggningskontrollen skall ha ingått konstruktionskontroll enligt 10 § och 
tillverkningskontroll enligt 11 §  av förband mellan följande objekt:  
• behållare som omfattas av krav K enligt 4 –5 §§,  
• tryckkärl och rörledningar i kategori II, III och IV enligt AFS 1999:4,  
• enkla tryckkärl enligt AFS 1993:41 med PxV över 1000 barliter,  
• anslutande transportrörledni ngar som omfattas av krav K enligt 6 §,  
• tryckbärande tillbehör och säkerhetsutrustning som hör till dessa uppräknade 
anordningar.  
Avslutande bestämmelser  
Ingrepp i trycksatta system  
21 § Vid montering av tillkommande anordningar eller nya delar till en anläggning 
eller transportrörledning, som redan tidigare tagits i drift eller uppfyllt villkoren för 
att få avlämnas för att tas i bruk enligt 18 §, skall berörd del av anläggningen eller 
rörledningen normalt stängas av och göras trycklös.  
Endast företag som särskilt certifierats för sådant arbete av ett certifieringsorgan 
enligt 22 § får montera och infoga tryckkärl, vakuumkärl, rörledningar i avsäkrings -
kretsar och transportrörledningar so m inte är avstängda och gjorts trycklösa.  
Klausul om ömsesidigt erkännande  
22 § Kontrollorgan som ska utföra kontroll enligt 9 –11 §§ och 18 –20 §§ och punkt 
3.1.2 i Bilaga 1, certifieringsorgan som ska utföra bedömning/certifiering enligt 21  § 
och punkt 3.1.2 i Bilaga 1 samt laboratorium som ska utföra oförstörande provning 
enligt punkt 3.1.3 i Bilaga 1 ska ha fått ackreditering för ifrågavarande uppgift enligt 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om 
krav för ackred itering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter 
och upphävande av förordning (EG) nr 339/931 och lagen (2011:791) om 
ackreditering och teknisk kontroll. Sådan kontroll, bedömning, certifiering och 
oförstörande provning kan även utföras a v kontrollorgan, certifieringsorgan 
respektive laboratorium i tredjepartsställning från annat land inom EES, om:  
(AFS 2011:13).  
• kontrollorganet är ackrediterat för uppgiften mot kraven i relevant standard i EN 
45 000 -serien av ett ackrediteringsorgan som  uppfyller och tillämpar för 
bedömning kraven i ISO TR 17010 eller på annat sätt erbjuder motsvarande 
garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om 
oberoende.  
• certifieringsorganet är ackrediterat för uppgiften mot kraven i rele vant standard i 
EN 45 000 -serien av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar för 
bedömning kraven EN 45 010 eller på annat sätt erbjuder motsvarande garantier i 
fråga om teknisk och yrkesmässig kompetens samt garantier om oberoende.  
• laboratori et är ackrediterat för uppgiften mot kraven i standarden ISO/IEC 17025 
av ett ackrediteringsorgan som uppfyller och tillämpar kraven i EN 45 003 eller 
på annat sätt erbjuder motsvarande garantier i fråga om teknisk och yrkesmässig 
kompetens samt garantier om oberoende.  
                                                 
1 EUT L 218, 13.8.2008, s. 30 (Celex 32008R0765).  
 10 
 
Ackrediteringsområden  
23 § Vid ackreditering av organ enligt 22 § gäller följande ackrediteringsområden:  
• kontroll enligt 9 –11 §§ och 18 –20 §§,  
• kontroll enligt punkt 3.1.2 i Bilaga 1,  
• certifiering enligt punkt 3.1.2 i Bilaga 1,  
• certifi ering enligt 21 §,  
• oförstörande provning enligt punkt 3.1.3 i Bilaga 1.  
 
24 § Upphävd . (AFS 2014:30)  
Ikraftträdande och övergångsbestämmelser  
Dessa föreskrifter träder i kraft den 1 januari 2006. Samtidigt upphävs 
Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1999:6) om tryckkärl och andra 
tryckbärande anordningar samt Arbetarskyddsstyrelsens meddelande 1978:37 om 
tillämpning av Tryckkärlskommissionens Rörledningsnormer.  
De nya föreskrifterna hindrar dock inte att behållare, rörledningar och anläggningar 
enligt 1 §, som följer bestämmelserna i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 
1999:6) om tryckkärl och andra tryckbärande anordningar i dess lydelse den 31 
december 2005, släpps ut på marknaden, avlämnas för att tas i bruk eller tas i drift till 
och med  den 31 december 2006. Behållare, rörledningar och anläggningar som följer 
sådana regler och som släppts ut på marknaden senast den 31 december 2006 får även 
därefter avlämnas för att tas i bruk eller tas i drift.  
De nya föreskrifterna hindrar dock inte at t ingrepp i trycksatta anordningar utförs på 
sådant sätt som följer av bestämmelserna i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 
1999:6) om tryckkärl och andra tryckbärande anordningar i dess lydelse den 31 
december 2005 fram till den 31 december 2006 ell er till dess certifieringsorgan 
ackrediterats för uppgiften.  
________________  
AFS 2010:12  
Denna författning  träder i kraft den 1 januari 2011.  
 
AFS 2011:13  
1. Denna författning träder i kraft den 1 augusti 2011.  
2. Med ackreditering enligt dessa föreskrifter jämställs sådan ackreditering som 
föreskrevs om enligt äldre föreskrifter.  
 
AFS 2014:30  
Denna författning träder i kraft den 1 juli 2014 . 
  11 
 
Bilaga 1  
Grundläggande säkerhetskrav  
Dessa grundläggande säkerhetskrav är hämtade från Bilaga 1 i Arbetarskydds -
styrelsens föreskrifter (AFS 1999:4) om tryckbärande anordningar som 
implementerar EU:s direktiv 97/23/EG om tryckbärande anordningar. Smärre 
modifieringar har gjorts för att anpassa dem till att gälla för behållare, rörledningar 
och anläggningar enligt fö religgande föreskrifter.  
Med anordningar avses i denna bilaga vakuumkärl, cisterner, lågtrycksgasbehållare 
och transportrörledningar.  
Inledning  
1. De grundläggande kraven för anordningar i denna bilaga gäller även anläggningar 
när en motsvarande risk finns . 
2. Kraven gäller för en viss anordning endast om motsvarande risk finns för den när 
den används på ett sätt som tillverkaren rimligen har kunnat förutse.  
3. Tillverkaren av en anordning skall ha analyserat riskerna för att fastställa vilka som 
med hänsyn  till trycket är tillämpbara på den. Anordningen skall därefter ha 
konstruerats och framställts med ledning av denna analys.  
4. De grundläggande kraven skall tolkas och tillämpas så, att hänsyn tas såväl till 
teknisk nivå och gängse praxis vid tiden för ko nstruktionen och tillverkningen som 
till de tekniska och ekonomiska överväganden som är förenliga med en hög 
skyddsnivå för hälsa och säkerhet.  
1. ALLMÄNT  
1.1 Anordningar skall konstrueras, tillverkas, kontrolleras och, när detta är aktuellt, 
utrustas och installeras så, att deras säkerhet garanteras när de tas i bruk enligt 
tillverkarens instruktioner eller under omständigheter som rimligen kan förutses.  
1.2 Följande principer skall tillämpas vid tillverkningen i den ordning de anges:  
– Riskerna skall elim ineras eller reduceras så mycket som rimligen är möjligt.  
– Lämpliga skyddsåtgärder skall vidtas mot de risker som inte har kunnat elimineras.  
– När det behövs skall information medfölja för brukarna om kvarstående risker och 
om nödvändiga särskilda åtgärd er för att minska riskerna vid installation eller 
användning.  
1.3 Om det finns en känd eller förutsebar risk för felaktig användning, skall 
anordningarna konstrueras så, att risken med sådan felaktig användning elimineras. 
Om detta inte är möjligt, skall d et i stället på lämpligt sätt anges att de tryckbärande 
anordningarna inte får användas på detta sätt.  
2. KONSTRUKTION  
2.1 Allmänt  
Anordningar skall konstrueras korrekt genom att man beaktar alla relevanta faktorer 
som behövs för att garantera att anordningen är säker under hela den avsedda 
livslängden.  
Dimensioneringen skall inbegripa lämpliga säkerhetsfaktorer som grundar sig på 
allmänna metoder som är kända för att på ett konsekvent sätt ge fullgoda 
säkerhetsmarginaler mot alla relevanta haverifa ll. 12 
 
2.2 Dimensionering för erforderlig hållfasthet  
2.2.1  Anordningar skall vara konstruerade för att klara belastningarna vid den 
avsedda användningen liksom vid andra driftförhållanden som rimligen kan förutses. 
Följande faktorer skall särskilt beaktas:  
– Det inre och det yttre trycket, om det väsentligt avviker från atmosfärstrycket.  
– Omgivnings - och arbetstemperaturen.  
– Det statiska trycket och innehållets vikt vid drift - och provningsförhållandena.  
– Belastningar från trafik, vind och jordbävningar.  
– Reaktionskrafter och -moment som beror av fundament, infästningar, rörledningar 
etc. 
– Korrosion, erosion, utmattning och liknande.  
– Sönderfall av instabila fluider.  
Hänsyn skall tas till de olika belastningar som kan förekomma samtidigt. Därvid skall 
sannolikheten för deras samtidiga förekomst beaktas.  
För att gastrycket i en behållare inte skall anses väsentligt avvika från 
atmosfärstrycket, skall det inre trycket inte överstiga atmosfärtrycket med mer än 
0,03 bar eller underskrida det med mer än 0,006 5 bar.  
2.2.2  Dimensionering för tillräcklig hållfasthet skall i normalfallet utföras enligt 
kraven i punkt 2.2.3, vid behov kompletterat med den experimentella 
dimensioneringsmetod, som beskrivs i punkt 2.2.4.  
Den får dock utföras enligt enbart den experim entella dimensioneringsmetod som 
beskrivs i punkt 2.2.4, då produkten av trycket PS och volymen V är mindre än 6000 
eller då produkten PS x DN är mindre än 3000.  
2.2.3  Beräkningsmetod  
a) Inneslutet tryck och andra belastningar  
De tillåtna spänningarna hos anordningar skall begränsas med beaktande av de 
haverimekanismer som rimligen kan förutses utifrån driftförhållandena. För detta 
ändamål skall sådana säkerhetsfaktorer användas som helt och hållet eliminerar 
samtliga osäkerhetsfaktorer som är knutna till t illverkningen, de verkliga 
driftförhållandena, spänningar, beräkningsmodeller liksom materialets egenskaper 
och beteende.  
Dessa beräkningsmetoder skall resultera i tillfredsställande säkerhetsmarginaler enligt 
tillämpliga krav i avsnitt 7.  
Kraven kan uppfy llas genom följande metoder, om nödvändigt i kombination med 
varandra:  
– Dimensionering med hjälp av formler.  
– Dimensionering med hjälp av spänningsanalys.  
– Dimensionering med hjälp av brottmekanik.  
b) Hållfasthet  
Hållfastheten hos en anordning skall fas tställas genom lämpliga 
konstruktionsberäkningar.  
Speciellt gäller följande:  
1. Beräkningstrycket får inte vara lägre än det högsta tillåtna trycket PS. Hänsyn skall 
tas till fluidens statiska och dynamiska tryck liksom eventuellt sönderfall av 
instabila f luider. Då en behållare består av olika, åtskilda rum under tryck, skall 13 
 
skiljeväggarna vara konstruerade med beaktande av det högsta möjliga tryck som 
kan förekomma i ett rum och det lägsta möjliga tryck som kan förekomma i 
rummet bredvid.  
2. Beräkningstemperaturerna skall innefatta tillräckliga säkerhetsmarginaler.  
3. Vid dimensioneringen skall alla möjliga kombinationer av temperatur och tryck 
som kan uppkomma under rimligen förutsägbara driftförhållanden noga beaktas.  
4. De maximala spänning arna och spänningskoncentrationerna skall hållas inom säkra 
gränser.  
5. Dimensioneringen mot inneslutet tryck skall baseras på tillförlitliga värden på 
materialegenskaperna som är grundade på klart bevisade data, med beaktande av 
bestämmelserna i punkt 4 l iksom av tillräckliga säkerhetsfaktorer. De 
materialegenskaper som skall beaktas innefattar beroende på omständigheterna  
– sträckgränsen eller 0,2 % – eller 1,0 % – förlängningsgränsen vid 
beräkningstemperaturen,  
– draghållfastheten,  
– hållfastheten som fu nktion av tiden, d.v.s. kryphållfastheten,  
– utmattningshållfastheten,  
– Youngs modul (elasticitetsmodulen),  
– den nödvändiga plastiska formändringsförmågan,  
– slaghållfastheten samt  
– brottsegheten.  
6. Lämpliga förbandsfaktorer skall tillämpas på material egenskaperna beroende på 
främst typen av oförstörande provning, materialegenskaperna i förbandet och de 
avsedda driftsförhållandena.  
7. Vid dimensioneringen skall särskilt beaktas samtliga skademekanismer som 
rimligen kan förutses, i synnerhet korrosion, k rypning och utmattning, och som 
motsvarar den användning som anordningen är avsedd för. De instruktioner som 
avses i punkt 3.4 skall fästa uppmärksamheten på sådana 
konstruktionsförutsättningar som är avgörande för anordningens livslängd särskilt  
– för kry pning: det teoretiska antalet drifttimmar vid specificerade temperaturer,  
– för utmattning: det teoretiska antalet cykler vid angivna spänningsnivåer samt  
– för korrosion: teoretiskt valt korrosionstillägg.  
c) Stabilitet  
Om den beräknade godstjockleken int e ger tillräcklig konstruktionsstabilitet, skall de 
åtgärder vidtas som behövs för att avhjälpa detta. Därvid skall riskerna vid transport 
och hantering beaktas.  
2.2.4  Experimentell dimensioneringsmetod  
Dimensioneringen av anordningen kan bekräftas, helt e ller delvis, genom ett 
provningsprogram som utförs på ett representativt exemplar av anordningen eller 
gruppen av anordningar.  
Provningsprogrammet skall vara klart definierat före provningen, och det måste när 
detta är aktuellt vara godtaget av det anmälda  organ som enligt aktuell modul 
bedömer överensstämmelsen.  
Programmet skall definiera provningsbetingelserna och kriterierna för godtagande 
och förkastande. Före provningen skall aktuella värden fastställas för de väsentligaste 14 
 
dimensionerna och för de ingående materialens egenskaper hos de provade 
anordningarna.  
När det behövs skall anordningens kritiska områden kunna observeras under 
provningen med lämpliga instrument som tillåter mätningar av deformationer och 
spänningar med tillräcklig precision.  
Provningsprogrammet skall omfatta följande:  
a) En tryckprovning för att verifiera att anordningen, vid ett visst tryck som garanterar 
en säkerhetsmarginal, fastställd i förhållande till det högsta tillåtna trycket PS, 
varken uppvisar något läckage av betydels e eller en deformation som är större än 
en fastställd nivå.  
 Provtrycket skall bestämmas genom beaktande av skillnaderna mellan värdena för 
de geometriska specifikationerna och materialegenskaperna uppmätta under 
provningsförhållanden och de för dimensione ringen tillåtna värdena. Skillnaden 
mellan provningstemperaturen och beräkningstemperaturen skall också beaktas.  
b) Lämpliga provningar, baserade på drifttid vid specificerade temperaturer, antal 
cykler vid bestämda spänningsnivåer eller de andra driftförh ållanden som 
anordningen är avsedd för, då risk för krypning eller utmattning föreligger.  
c) Kompletterande provningar, då det är nödvändigt, som avser andra speciella 
faktorer som anges i punkt 2.2.1 såsom korrosion, yttre påverkan etc.  
2.3 Säkerhetsbestä mmelser för hantering och drift  
Anordningen skall fungera så att det inte finns någon rimligen förutsebar risk vid dess 
avsedda användning. Särskild uppmärksamhet skall när det behövs ägnas följande:  
– Stängnings - och öppningsanordningar.  
– Farliga utsläpp  från säkerhetsventiler.  
– Anordningar som hindrar fysiskt tillträde då tryck eller vakuum råder.  
– Yttemperaturen med beaktande av den avsedda användningen.  
– Sönderfall av instabila fluider.  
Anordningar med borttagbar förslutning skall ha en automatisk e ller manuell 
anordning som gör det möjligt för användaren att på ett enkelt sätt förvissa sig om att 
öppnandet inte innebär någon fara. I de fall då anordningen kan öppnas snabbt, skall 
den dessutom ha en anordning som hindrar att den kan öppnas då trycket  eller 
temperaturen hos fluiden innebär fara.  
2.4 Inspektionsmöjlighet  
a) Anordningar skall vara konstruerade så, att alla nödvändiga inspektioner som har 
betydelse för säkerheten kan utföras.  
b) Om det är nödvändigt att bedöma anordningens inre tillstånd för att garantera dess 
fortsatta säkerhet, skall den vara förberedd för detta, med öppningar som tillåter 
fysiskt tillträde till anordningens inre delar eller med andra anordningar så att 
lämpliga inspektioner kan utföras på ett säkert sätt och utan hälsof arliga eller 
onödigt tröttande fysiska belastningar.  
c) Andra sätt får användas för att säkerställa att anordningens tillstånd uppfyller 
säkerhetskraven:  
– då den är för liten för att tillåta fysiskt tillträde till de inre delarna,  
– då öppnandet av den tryckbärande anordningen riskerar att negativt påverka 
anordningen invändigt, eller  
– då det är bevisat att anordningens innehåll inte är skadligt för det material som 
den är tillverkad av, och att ingen annan skademekanism rimligen är förutsebar.  15 
 
2.5 Tömn ing och avluftning  
Anordningar skall vid behov kunna tömmas och avluftas  
a) så att skadliga effekter, såsom vätskeslag, vakuumkollaps, korrosion och 
okontrollerade kemiska reaktioner förhindras, varvid alla stadier av drift och 
provning, speciellt tryckpr ovning, skall beaktas samt  
b) så att anordningen kan rengöras, kontrolleras och underhållas på ett säkert sätt.  
2.6 Korrosion och andra kemiska angrepp  
Vid behov skall ett korrosionstillägg eller ett lämpligt korrosionsskydd eller skydd 
mot andra kemiska a ngrepp finnas, varvid hänsyn skall tas till den avsedda och 
rimligen förutsebara användningen.  
2.7 Slitage  
Om anordningen riskerar att utsättas för allvarlig erosion eller nötning, skall lämpliga 
åtgärder vidtas för att  
– minimera dessa effekter genom extr a godstjocklek, infodring, beklädning eller 
något annat lämpligt konstruktivt utförande,  
– möjliggöra utbyte av de mest angripna delarna,  
– i instruktionerna enligt punkt 3.4 fästa uppmärksamhet på de åtgärder som är 
nödvändiga för att anordningen fortlöpa nde skall kunna användas på ett säkert sätt.  
2.8 Anläggning  
Anläggning skall konstrueras så, att  
– de delar som skall sammanfogas är lämpliga och tillförlitliga för sin användning 
och 
– samtliga delar passar ihop korrekt och kan sammanfogas på ett lämpligt  sätt. 
2.9 Bestämmelser om fyllning och tömning  
När det behövs skall anordningar konstrueras och utrustas med lämpliga tillbehör, 
eller förberedas för att utrustas med sådana, för att garantera säker fyllning och 
tömning, särskilt när det gäller följande r isker:  
a) Vid fyllning:  
– Överfyllning eller för högt tryck med hänsyn till fyllnadsgrad och ångtryck vid 
referenstemperaturen.  
– Instabilitet hos den tryckbärande anordningen.  
b) Vid tömning: Okontrollerad utströmning av fluid under tryck.  
c) Både under fyllning och tömning: Farlig inkoppling och urkoppling.  
2.10 Skydd mot överskridande av tillåtna värden för anordningar  
När högsta eller lägsta tillåtna värden som anordningen är dimensionerad för under 
rimligen förutsebara omständigheter skulle kunna över skridas, skall anordningen vara 
utrustad med, eller förberedas för att utrustas med lämpliga säkerhetsanordningar, 
såvida inte anordningens skydd är säkerställt av andra skyddsanordningar som är 
integrerade i en avsäkringskrets. Säkerhetsanordningar kan va ra gemensamma för den 
avsäkringskrets som anordningen sitter i om den och de rörledningar som förbinder 
den med avsäkringskretsens alla delar är dimensionerade för detta. Om det sitter en 
avstängningsventil mellan begränsningsutrustningen och en anordning som den skall 16 
 
avsäkra, kan anordningen endast anses vara avsäkrad om denna avstängningsventil är 
förreglad i öppet läge. Om det sitter någon annan typ av ventil eller utrustning mellan 
den aktuella anordningen och avsäkringsutrustningen, skall på samma sät t 
säkerställas att förbindelsen mellan anordningen och säkerhetsutrustningen hålls 
öppen. Säkerhetsanordningen eller kombinationen av säkerhetsanordningar skall 
bestämmas med hänsyn till den aktuella anordningen eller anläggning och dess 
avsedda användning . 
Lämpliga säkerhetsanordningar och kombinationer av dessa innefattar  
a) säkerhetsutrustning samt  
b) i förekommande fall, indikatorer, larm eller andra lämpliga övervaknings -
anordningar som gör det möjligt att vidta åtgärder, automatiskt eller manuellt, fö r 
att hålla anordningen inom de tillåtna värdena.  
2.11 Säkerhetsutrustning  
2.11.1 Säkerhetsutrustning skall uppfylla följande krav  
a) Den skall vara konstruerad och tillverkad så, att den är tillförlitlig och anpassad för 
sin avsedda användning och så, at t behovet av underhåll och provning har beaktats.  
b) Den skall vara oberoende av andra funktioner utom då utrustningens 
säkerhetsfunktion inte kan påverkas av andra funktioner.  
c) Den skall följa lämpliga konstruktionsprinciper som säkerställer ett ändamål senligt 
och tillförlitligt skydd. Dessa principer innefattar i synnerhet felsäkerhet, 
redundans, diversifiering och självövervakning.  
2.11.2 Utrustning för tryckbegränsning  
Utrustning för tryckbegränsning skall konstrueras så att trycket inte långvarigt 
överskrider det högsta tillåtna trycket; ett kortvarigt övertryck kan dock få 
förekomma i enlighet med föreskrifterna i punkt 7.3 om dessa är tillämpliga.  
Exempel på tryckbegränsningsutrustning är säkerhetsventil, sprängbleck, 
avlastningslucka, tryck - och va kuumventil.  
2.11.3 Utrustning för temperaturövervakning  
Utrustning för temperaturövervakning skall ha en säkerhetstekniskt anpassad 
reaktionstid som skall passa till mätfunktionen.  
2.11.4 Utrustning för vakuumbegränsning  
Utrustning för vakuumbegränsning skall konstrueras så att trycket inte långvarigt 
överskrider största tillåtna vakuum.  
2.12 Extern brand  
Om det behövs skall anordningar vara konstruerade och, i förekommande fall, 
utrustade med lämpliga tillbehör eller förberedas för att utrustas med sådana för att 
uppfylla behovet av skadebegränsning vid extern brand, i synnerhet med beaktande 
av anordningens avsedda användning.  
  17 
 
3. TILLVERKNING  
3.1 Tillverkningsförfarande  
Tillverkaren skall säkerställa att de villkor som fastställts i konstruktions - och 
beräkningsfasen tillgodoses på ett sakkunnigt sätt genom att använda lämplig teknik 
och relevanta metoder, speciellt när det gäller nedanstående faktorer.  
3.1.1  Förberedelse av konstruktionsdelar  
Formning, fogberedning och annan förberedelse av konst ruktionsdelar får inte orsaka 
skador, sprickor eller ändringar i de mekaniska egenskaper som påverkar säkerheten 
hos den tryckbärande anordningen.  
3.1.2  Permanenta förband  
Permanenta förband och anslutande zoner skall vara fria från sådana ytfel och inre f el 
som kan påverka den tryckbärande anordningens säkerhet.  
Egenskaperna hos permanenta förband skall motsvara de specificerade 
minimiegenskaperna hos de material som skall sammanfogas, såvida inte andra 
relevanta värden på samma egenskaper uttryckligen tag its i beaktande vid 
konstruktionsberäkningarna.  
För anordningar skall de permanenta förbanden hos delar som bidrar till anordningens 
hållfasthet och de delar som är direkt fästade på anordningen, utföras av personal med 
erforderlig kompetens och i enlighet  med tekniskt korrekta metoder. Vid 
sammanfogning av anordningar som omfattas av krav K enligt 4 § och 6 §, skall 
metoderna och personalens kompetens vara bedömda och godtagna av ett kontroll - 
respektive certifieringsorgan enligt 22 §.        
För att kunna  göra dessa bedömningar skall organet utföra eller låta utföra de 
undersökningar och provningar som anges i relevanta harmoniserade standarder eller 
likvärdiga undersökningar och provningar.  
3.1.3  Oförstörande provning  
Oförstörande provning av permanenta f örband skall i anordningar som omfattas av 
krav K enligt 4 § och 6 § ha utförts av ett laboratorium enligt 22 §.  
3.1.4  Värmebehandling  
Då det finns risk för att tillverkningsprocessen ändrar materialets egenskaper i en 
sådan utsträckning att den tryckbära nde anordningens säkerhet påverkas, skall en 
relevant värmebehandling utföras under ett lämpligt skede av tillverkningen.  
3.1.5  Spårbarhet  
Relevanta tillvägagångssätt skall fastställas och upprätthållas för att göra det möjligt 
att på ett lämpligt sätt ide ntifiera materialet i de delar av anordningen som bidrar till 
hållfastheten, från mottagandet, genom produktionen och ända till slutprovningen av 
den färdiga anordningen.  
3.2 Slutkontroll  
Anordningar skall underkastas slutkontroll enligt punkterna 3.2.1 –3.2.3. 18 
 
3.2.1  Slutlig undersökning  
Anordningar skall underkastas en slutlig undersökning vid vilken det genom visuell 
kontroll och granskning av medföljande dokument skall fastställas huruvida kraven i 
dessa föreskrifter är uppfyllda. Kontroller som har utför ts under tillverkningens gång 
kan beaktas. I den utsträckning som säkerheten kräver, skall den slutliga 
undersökningen utföras in - och utvändigt av samtliga delar i anordningen. Om 
inspektionen inte längre är möjlig vid den slutliga undersökningen skall 
undersökningen utföras under själva tillverkningsprocessen.  
3.2.2  Tryckkontroll  
Anordningar skall underkastas en hållfasthetskontroll som normalt utförs som en 
vätsketryckprovning vid ett tryck minst lika med värdet enligt punkt 7.4, då det är 
tillämpligt.  
För serietillverkade anordningar får denna kontroll utföras stickprovsvis.  
I de fall då hållfasthetskontroll med vätska är skadlig eller inte kan utföras, kan andra 
erkända provningar utföras. För annan tryckprovning än vätsketryckprovning skall 
kompletter ande åtgärder i form av oförstörande provning eller andra metoder med 
likvärdig relevans, vidtas innan provningen utförs.  
3.2.3  Kontroll av säkerhetsanordningar  
3.3 Märkning och etikettering  
Det skall finnas väl synlig, lättläst och varaktig märkning med följande uppgifter:  
a) För samtliga anordningar:  
– Namn och adress eller någon annan uppgift som identifierar tillverkaren och, när 
detta är aktuellt, dennes i EES etablerade ombud.  
– Tillverkningsår.  
– Identifikation av anordningen efter art, genom typide ntifikation av serie eller 
parti, genom tillverkningsnummer eller på liknande sätt.  
– Väsentliga högsta och lägsta av tillverkaren tillåtna värden.  
b) Beroende på typen av anordning:  
 De av följande uppgifter som är nödvändiga för säkerheten vid installati on, drift 
eller användning och, när detta är aktuellt, vid underhåll och periodisk 
inspektion.  
– Volym V, uttryckt i liter hos cistern, lågtrycksgasbehållare och vakuumkärl.  
– Rörledningens nominella storlek DN.  
– Det använda provtrycket PT, uttryckt i bar , och datum.  
– Säkerhetsutrustningens inställningstryck, uttryckt i bar, om sådan finns.  
– Den tryckbärande anordningens effekt, uttryckt i kW.  
– Matningsspänning, uttryckt i V (volt).  
– Avsedd användning.  
– Fyllnadsgrad, uttryckt i kg/l.  
– Största fyllnadsvikt, uttryckt i kg.  
– Högsta tillåtna fyllnadsgrad i %.  
– Högsta tillåtna densitet hos vätskan i cisterner.  
– Taravikt, uttryckt i kg.  
– Fluidgrupp.  19 
 
c) När det behövs, varningstext på svenska som är anbringad på anordningen och 
fäster uppmärksamhe ten på sådan felaktig användning som erfarenhetsmässigt 
förekommer.  
Uppgifter skall anbringas direkt på anordningen eller på en väl fastsatt skylt på 
densamma, med följande undantag:  
1. Motsvarande lämplig dokumentation kan användas för att undvika upprep ad 
märkning av rördelar eller andra enskilda komponenter som används i ett och 
samma aggregat.  
2. Om anordningen är för liten, kan de uppgifter som avses under b) anges på en 
etikett som fästs vid anordningen.  
3. En etikett eller något annat lämpligt sätt kan användas för att ange fyllnadsvikten 
och för de varningar som anges i punkt c), om läsbarheten ändå bibehålls under den 
tillämpliga tidsperioden.  
 På isolerade eller inkapslade behållare eller rörledningar kan även en 
tillverkningsskylt sättas utanpå i soleringen respektive ytterhöljet. För nedgrävda 
eller inbyggda behållare eller rörledningar kan tillverkningsskylten sättas på 
lämplig plats, t.ex. i nedstigningsbrunn eller där rörledningen eller behållaren 
ansluter till andra anordningar.  
3.4 Driftinstr uktioner  
a) Då anordningar släpps ut på marknaden skall de, när det behövs, åtföljas av en 
bruksanvisning för användaren. Bruksanvisningen skall vara på svenska och 
innehålla samtliga uppgifter om säkerheten i fråga om  
– montering inklusive sammansättning av olika tryckbärande anordningar,  
– idrifttagande,  
– användning samt  
– underhåll inklusive kontroller som behöver utföras av användaren.  
b) Bruksanvisningen skall innehålla de uppgifter som anbringats på anordningen 
enligt punkt 3.3, med undantag för seri eidentifiering, och skall när det behövs 
åtföljas av teknisk dokumentation samt de ritningar och scheman som är 
nödvändiga för att instruktionerna lätt skall kunna förstås.  
c) När det behövs skall bruksanvisningen också fästa uppmärksamheten på riskerna 
vid felaktig användning enligt punkt 1.3 och på de speciella 
konstruktionsförutsättningarna enligt punkt 2.2.3.  
4. MATERIAL  
De material som används för tillverkningen av anordningar skall vara lämpliga för 
detta ändamål under anordningens förväntade livsläng d, såvida inte utbyte förutses.  
Svets - och andra tillsatsmaterial behöver endast uppfylla motsvarande krav som i 
punkterna 4.1, 4.2 a) och 4.3 första stycket på lämpligt sätt, såväl för enskilda 
material som för sammanfogade strukturer.  
4.1 Materialen till  tryckbärande delar skall uppfylla följande krav:  
a) De skall ha lämpliga egenskaper för samtliga, rimligen förutsebara drift - och 
provningsförhållanden samt vara tillräckligt duktila och sega. Egenskaperna hos 
dessa material skall uppfylla kraven i punkt 7.5 när denna är tillämplig. Dessutom 
skall ett korrekt materialval ske så att man vid behov kan förhindra sprödbrott. Om 20 
 
det av särskilda skäl är nödvändigt att använda ett sprött material, skall lämpliga 
åtgärder vidtas.  
b) De skall ha tillräcklig kemisk  beständighet mot den fluid som den tryckbärande 
anordningen innehåller. De kemiska och fysikaliska egenskaper som är 
nödvändiga för ett säkert användande får inte förändras påtagligt under 
anordningens förutsedda livslängd.  
c) De får inte vara påtagligt k änsliga för åldring.  
d) De skall vara lämpade för de förutsedda tillverkningsmetoderna.  
e) De skall väljas så att påtagliga negativa effekter undviks när olika material 
sammanfogas.  
4.2 a) Tillverkaren av anordningar skall på ett lämpligt sätt definiera de  värden som är 
nödvändiga för konstruktionsberäkningarna enligt punkt 2.2.3, samt de i punkt 4.1 
nämnda materialegenskaperna och förutsättningarna för materialens användning.  
b) Tillverkaren skall i den tekniska dokumentationen ange hur kraven på material i 
denna föreskrift uppfylls, på ett av följande sätt:  
– Genom att använda material enligt lämpliga standarder enligt kommentarerna till 
8 §. 
– Genom att använda material som har ett europeiskt materialgodkännande.  
– Genom en särskild utvärdering av materia let. 
För anordningar som omfattas av krav K enligt 4 § och 6 § skall den särskilda 
utvärdering som anges under b), tredje strecksatsen, utföras av det kontrollorgan som 
ansvarar för tillverkningskontrollen av den aktuella anordningen.  
4.3 Tillverkaren av a nordningen skall vidta lämpliga åtgärder för att försäkra sig om 
att det använda materialet uppfyller gällande krav. För alla material skall finnas 
dokument utfärdade av materialtillverkaren, som intygar överensstämmelse med en 
given specifikation.  
Om en m aterialtillverkare har ett lämpligt kvalitetsstyrningssystem som certifierats av 
ett i gemenskapen etablerat, kompetent organ och tillverkaren har varit föremål för 
särskild utvärdering angående materialkunskap, antas de intyg som utfärdas av 
tillverkaren innebära överensstämmelse med motsvarande krav enligt denna punkt.  
SÄRSKILDA KRAV FÖR VISSA ANORDNINGAR  
De krav som för vissa slag av anordningar anges i avsnitt 6 gäller utöver de krav som 
anges i avsnitt 1 –4. 
6. Rörledningar  
Utformningen och konstruktionen skall garantera att  
a) risken för överbelastning, till följd av oacceptabla fria rörelser eller för stora krafter 
på flänsar, kopplingar, kompensatorer, slangar och andra delar som ingår i 
rörledningen, på lämpligt sätt förebyggs genom stöd,  förstärkningar, förankringar, 
styrning och förspänning eller liknande,  
b) när det i rören finns risk för kondensation av gasformiga fluider, dränering och 
avlägsnande av avlagringar kan ske vid lågt belägna ställen, för undvikande av 
vätskeslag och korros ion, 
c) möjligheten för skador till följd av turbulens eller virvelbildning beaktas i 
tillräcklig utsträckning, varvid tillämpliga bestämmelser i punkt 2.7 gäller,  21 
 
d) riskerna för utmattning till följd av vibrationer i rör beaktas i tillräcklig 
utsträcknin g, 
e) då rörledningar innehåller fluider tillhörande grupp 1a, nödvändiga åtgärder vidtas 
för att kunna stänga av förgreningsrör som på grund av sin dimension innebär 
betydande risker,  
f) risken för oavsiktlig tömning minimeras, varvid avtappningsställen p å sin 
permanenta sida skall ha tydlig uppgift om vilken fluid som ledningen innehåller, 
samt att  
g) placeringen och dragningen av markförlagda rörledningar och kulvertar åtminstone 
finns registrerad i den tekniska dokumentationen för att underlätta att und erhåll, 
inspektion eller reparation kan ske med full säkerhet.  
7. Särskilda kvantitativa krav för anordningar  
Nedanstående bestämmelser används som huvudregel. Om bestämmelserna inte följs, 
inbegripet de fall då det använda materialet inte behandlas i 7.1. 2 och inga 
harmoniserade standarder tillämpas, skall tillverkaren på annat sätt kunna bevisa att 
lämpliga åtgärder vidtagits för att uppnå en likvärdig övergripande säkerhetsnivå.  
Bestämmelserna i detta avsnitt gäller utöver de grundläggande kraven i avsni tt 1–6. 
7.1 Tillåtna spänningar  
7.1.1  Symboler  
Re/t (sträckgräns) betecknar värdet vid beräkningstemperaturen av, beroende på 
förutsättningarna,  
– den övre sträckgränsen för ett material som uppvisar en övre och en undre 
sträckgräns,  
– 1,0 % -förlängningsgr änsen för austenitiskt stål och olegerat aluminium,  
– 0,2 % -förlängningsgränsen för övriga material som behandlas i 7.1.2.  
Rm/20  betecknar minsta värdet för draghållfastheten vid 20°C.  
Rm/t betecknar draghållfastheten vid beräkningstemperaturen.  
7.1.2 Den tillåtna allmänna membranspänningen för företrädesvis statisk belastning 
och för temperaturer utanför det område där krypningsfenomen är betydande, får inte, 
beroende på vilket material som används, överstiga det minsta av följande värden:  
a) 2/3 av R e/t och 5/12 av R m/20  för ferritiskt stål, inkluderande normaliserat stål 
(valsat stål) men inte finkornsstål och stål som undergått särskild värmebehandling.  
b) För austenitiskt stål:  
– 2/3 av R e/t om dess brottförlängning överstiger 30%,  
– eller alternativt 5/6 av R e/t och 1/3 av R m/t om brottförlängningen överstiger 
35 %. 
c) 10/19 av R e/t och 1/3 av R m/20  för olegerat eller låglegerat gjutstål.  
d) 2/3 av R e/t för aluminium.  
e) 2/3 av R e/t och 5/12 av R m/20  för icke utskiljningshärdbara aluminiumlegeringar.  
  22 
 
7.2 Förbandsfaktorer  
För svetsade förband skall svetsfaktorn vara högst lika med följande värden:  
a) 1 beträffande anordning som underkastas förstörande och oförstörande kontroller 
vilka medger verifikation på att samtliga förband inte uppvisar brister av  betydelse.  
b) 0,85 beträffande anordning som underkastas oförstörande provning stickprovsvis.  
c) 0,7 beträffande anordning som inte underkastas andra oförstörande kontroller än 
okulär kontroll.  
Om nödvändigt skall även hänsyn tas till typen av spänning oc h förbandets 
mekaniska och teknologiska egenskaper.  
7.3 Utrustning för begränsning av trycket, speciellt för cisterner och 
lågtrycksgasbehållare  
Det kortvariga övertryck som åsyftas i punkt 2.11.2 får högst vara 10 % av värdet för 
högsta tillåtna tryck.  
7.4 Vätskeprovtryck  
För cisterner och lågtrycksgasbehållare skall det provtryck som åsyftas i punkt 3.2.2 
vara minst lika stort som det högsta av följande värden:  
a) Det tryck som motsvarar den högsta belastning som den tryckbärande anordningen 
kan utsättas för vid drift, med beaktande av det högsta tryck (PS) och den högsta 
temperatur (TS) som tillverkaren tillåter, multiplicerat med koefficienten 1,25.  
b) Det högsta tryck (PS) som tillverkaren tillåter multiplicerat med koefficienten 1,43.  
Vakuumkärl provas  med det vakuum kärlet är konstruerat för.  
7.5 Materialegenskaper  
Såvida inte andra värden krävs baserat på de andra kriterier som måste beaktas, anses 
en stålsort vara tillräckligt duktil för att uppfylla kraven i punkt 4.1 a) om dess 
brottförlängning vid  en dragprovning utförd enligt standardförfarande, är minst lika 
med 14 % och om dess uppmätta energi vid slagprovning med ISO V -provstav 
uppgår till minst 27 J vid en högsta temperatur om 20°C, dock inte högre än den 
lägsta avsedda drifttemperaturen.23 
 
Arbe tsmiljöverkets allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna 
om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och anläggningar  
Arbetsmiljöverket meddelar följande allmänna råd om tillämpningen av 
Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2005:2) om tillverkni ng av vissa behållare, 
rörledningar och anläggningar.  
Allmänna råd har en annan juridisk status än föreskrifter. De är inte tvingande, utan 
deras funktion är att förtydliga och förklara innebörden i föreskrifterna t.ex. genom 
att upplysa om lämpliga sätt a tt uppfylla kraven, visa exempel på praktiska lösningar 
och förfaringssätt och ge rekommendationer, bakgrundsinformation och hänvisningar.  
Bakgrund  
Föreliggande föreskrifter om tillverkning av vissa behållare, rörledningar och 
anläggningar  ersätter, tillsa mmans med föreskrifterna (AFS 1999:4) om 
tryckbärande anordningar, konstruktions - och tillverkningsavsnitten i föreskrifterna 
(AFS 1999:6) om tryckkärl och andra tryckbärande anordningar. Föreskrifterna om 
tryckbärande anordningar har i Sverige infört EG:s  direktiv om tryckbärande 
anordningar (97/23/EG) och innehåller regler om konstruktion och tillverkning. 
Föreskrifterna om tryckkärl och andra tryckbärande anordningar innehöll även 
konstruktions - och tillverkningsregler för en del anordningar som är undan tagna från 
att omfattas av föreskrifterna om tryckbärande anordningar. De finns nu i stället i 
föreliggande föreskrifter. I och med att de nya föreskrifterna träder i kraft upphör 
också kungörelsen (AFS 1994:36) med föreskrifter om rörledningar och meddela nde 
1978:37 att gälla.  
EG:s direktiv (97/23/EG) om tryckbärande anordningar hanterar risker på grund av 
tryck för anordningar som tillverkas och släpps ut på marknaden för att fritt kunna 
levereras till alla länder inom EES. Föreliggande föreskrifter hant erar främst risker 
med tekniska anordningar och system som innehåller stora mängder farliga fluider 
som kan skada eller döda arbetstagare. Föreskrifter om hur man skall förebygga stora 
utsläpp av farliga ämnen finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2 001:10) om 
förebyggande av allvarliga kemikalieolyckor. De bygger på EG:s direktiv (96/82/EG) 
om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser 
där farliga ämnen ingår. Föreskrifterna gäller dock för arbetsställen och inneh åller, 
beroende på mängderna farliga ämnen på arbetsstället, krav på riskanalys och 
säkerhetsrapport när nya anläggningar uppförs. De ger dock inga specificerade 
tekniska regler avseende konstruktion, tillverkning och uppförande. Föreliggande 
föreskrifter innehåller regler för konstruktion, tillverkning och uppförande av 
anordningar och anläggningar, där det enligt direktivet (97/23/EG) inte kan anses 
föreligga risker på grund av tryck men där det däremot föreligger risker på grund av 
att de innehåller stor a kvantiteter farliga ämnen (fluider).  
Viss tillverkning och vissa objekt omfattas inte av EG:s direktiv (97/23/EG) trots att 
det föreligger risker på grund av tryck. Ett exempel är där det i förordet till direktivet 
sägs att: "Direktivet omfattar däremot  inte sammansättning av tryckbärande 
anordningar som sker på plats hos brukaren, under dennes ansvar.” Detta undantag 
grundar sig enligt Arbetsmiljöverkets uppfattning på att direktivet främst är avsett att 
reglera sådana anordningar och aggregat som är ha ndelsvaror tillgängliga på 
marknaden och inte anläggningar som byggs på plats under brukarens ansvar. Ett 
annat liknande undantag som finns, trots att det kan anses föreligga risker på grund av 
tryck, är direktivets undantag för transportrörledningar och p ipelines. Regler för 24 
 
konstruktion och tillverkning av sådana anläggningar och rörledningar finns i 
föreliggande föreskrifter.  
Kommentarer till vissa paragrafer och avsnitt  
Allmänt  
Till 1 §  Föreliggande föreskrifter gäller för konstruktion och tillverkning av behållare 
som är undantagna från föreskrifterna (AFS 1999:4) om tryckbärande anordningar 
och kungörelsen (AFS 1993:41) med föreskrifter om enkla tryckkärl. Vakuumkärl, 
cisterner och lågtrycksgasbehållare är sådana behållare för vilka särskilda krav stäl ls i 
föreliggande föreskrifter.  
Föreskrifterna gäller även för konstruktion och tillverkning av rörledningar som är 
undantagna från föreskrifterna om tryckbärande anordningar. Transportrörledningar 
är sådana rörledningar för vilka särskilda krav ställs i föreliggande föreskrifter.  
De gäller vidare för uppförande och montage av anläggningar som sätts samman av 
brukaren under dennes ansvar. De gäller för anläggningar som innehåller  
• tryckbärande anordningar som omfattas av föreskrifterna om tryckbärande 
anordningar,  
• enkla tryckkärl som omfattas av föreskrifterna om enkla tryckkärl,  
• vakuumkärl, cisterner och lågtrycksgasbehållare som omfattas av föreliggande 
föreskrifter.  
Om en tillverkare väljer att ta tillverkaransvar för en anläggning i sin helhet, kan den 
bli ett aggregat som inte omfattas av föreliggande föreskrifter. Den skall istället 
uppfylla kraven i föreskrifterna om tryckbärande anordningar.  
När tryckbärande anordningar och aggregat som är tillverkade och levererade enligt 
föreskrifterna om t ryckbärande anordningar (eller motsvarande regler i något annat 
land inom EES) ingår i en processanläggning eller avsäkringskrets gäller de nu 
föreliggande föreskrifterna inte för tillverkning och leveranskontroll av dem, utan 
endast för montaget av dem i processanläggningen eller avsäkringskretsen.  
När enkla tryckkärl som är tillverkade och levererade enligt föreskrifterna om enkla 
tryckkärl (eller motsvarande regler i något annat land inom EES) ingår i en 
processanläggning eller avsäkringskrets gäller de  nu föreliggande föreskrifterna inte 
för tillverkning och leveranskontroll av dem, utan endast för montaget av dem i 
processanläggningen eller avsäkringskretsen.  
Med regler motsvarande AFS 1999:4 i något annat land inom EES avses de regler 
som landet ifrå ga har infört för att överföra EU -direktivet (97/23/EG) om 
tryckbärande anordningar till nationell lagstiftning. Med regler motsvarande AFS 
1993:41 i något annat land inom EES, avses de regler som landet ifråga har infört för 
att överföra EU -direktivet (87 /404/EEG) om enkla tryckkärl till nationell lagstiftning.  
Definitioner  
 
Till 2 §  
 
Samma definitioner används här för de termer som kommer från föreskrifterna om 
tryckbärande anordningar. Samma definitioner används också i Arbetsmiljöverkets 
föreskrifter om  besiktning av trycksatta anordningar.  
 25 
 
Aggregat  Ett aggregat kan vara en processanläggning eller annan del av 
arbetsställets anläggning som innehåller tryckbärande 
anordningar och som satts samman av en tillverkare, under 
dennes ansvar, och överlämnats ti ll brukaren enligt reglerna i 
EU-direktivet om tryckbärande anordningar. En anläggning 
utan sådana tryckbärande anordningar, t.ex. tryckluftsaggregat 
med enkla tryckkärl med säkerhetsutrustning, kan inte bli 
aggregat.  
 
Anläggning  Här avses systemet med samtliga trycksatta anordningar som 
finns på ett specifikt arbetsställes verksamhetsområde. Med 
begreppet arbetsställe avses att det skall finnas en arbetsgivare 
som råder över detsamma. Fasta arbetsställen finns förtecknade 
i ett register hos Statistiska Centralbyrån (SCB), som tilldelar 
dessa s.k. CFAR -nummer.  
 
Cistern  Med vätska avses här fluid i flytande tillstånd. En behållare 
avsedd för kondenserad gas, med ett ångtryck (absoluttryck) 
som vid den högsta användningstemperaturen inte överstiger 
1,513 ba r, är en cistern om inget extra gastryck har pålagts. 
Exempel på en sådan cistern kan vara ett isolerat kärl, där gas 
hålls kondenserad genom att den tillåts att långsamt koka av. 
Behållare för vätskor med högre ångtryck vid högsta 
användningstemperaturen (t.ex. en gasolcistern som antagit 
rumstemperatur), är tryckkärl som omfattas av föreskrifterna 
om tryckbärande anordningar. Cisterner är i 3 § i föreskrifterna 
om tryckbärande anordningar undantagna från att omfattas av 
de föreskrifterna.  
 
Fluid  Om ett fa st ämne har absorberat eller på annat sätt bundit upp 
en gas eller en vätska, är detta inte en fluid. Exempel på ett 
sådant fast ämne kan vara dynamit. Det består av flytande 
nytroglycerin absorberat i fast kiselgur.  
 
Lågtrycksgas - En gasklocka är ett exem pel på lågtryckgasbehållare.  
behållare  Lågtrycksgasbehållare är i 1 § föreskrifterna om tryckbärande 
anordningar undantagna från att omfattas av de föreskrifterna.
   
Naturgas  Som naturgas avses normalt gas som uppfyller Deutsche 
Vereinigung des Gas und Wa sserfasches e.V. (DVGW) 
Technische Regeln, Arbeitsblatt G 260, utgåva januari 2000 
och specifikationerna i tabell 3 däri.  
 
Process - Pannanläggning, kyl - och värmepumpsanläggning eller  
anläggning  tryckluftsanläggning är  exempel på processanläggningar.  
 
Transport - Transportrörledningar är i 3 § i föreskrifterna om tryckbärande  
rörledning  anodning  undantagna från de föreskrifterna. I föreskrifterna om 
tryckbärande anordningar sägs också att sådana tryckbärande 
anordningar av standardkaraktär som kan finnas i 
trycksänknings - eller tryckhöjningsstationer inte räknas till 
transportrörledningen.  26 
 
Öppen cistern  För att gastrycket ovanför vätskeytan inte skall anses väsentligt 
avvika från atmosfärstrycket bör dimensioneringen av den 
öppna förbindelse till atmosfären  vara sådan att trycket ovanför 
vätskeytan inte kan överstiga atmosfärtrycket med mer än 0,03 
bar eller underskrida det med mer än 0,0065 bar.  
Behållare och rörledningar  
Till 3 §  Klassning av innehåll överensstämmer till stora delar med fluidgrupp 1 och 2 
i föreskrifterna om tryckbärande anordningar. I föreliggande föreskrifter har dock 
klassningen justerats med tillägg av några riskfraser. Därför har beteckningarna 
ändrats till 1 a och 2a. Klassningen är dock densamma som i Arbetsmiljöverkets 
föreskrifter (AFS 2005:3) om besiktning av trycksatta anordningar. Vidare 
kommentarer till indelningen finns i kommentarerna till AFS 2005:3.  
För innehåll med nedan nämnda riskfraser klassas e ndast de med de farokoder som är 
nämnda i 3 § som 1a, medan de med övriga farokoder nämnda här klassas som 2a:  
• frätande  R34 
• cancerframkallande  R40 
• mutagen  R68  
• reproduktionstoxisk  R62, R63  
Till 4 §  För vakuumkärl, cisterner, lågtrycksgasbehålla re och rörledningar ges i 
föreliggande föreskrifter tre kravnivåer.  
• Alla skall uppfylla de allmänna bestämmelserna i 7 §.  
• De som omfattas av krav G skall uppfylla de grundläggande säkerhetskraven i 
8 §. 
• De som omfattas av krav K skall genomgå konst ruktionskontroll och tillverk -
ningskontroll enligt 10 § och 11 §.  
 
Klassni ngen i tabellform  
Behållare  
 
1a     G                                                K&G  
2a T ≥ 65°C  
                                                      G                                  K&G                 
  
                0      1  000          5  000         10  000      50  000    100  000       500  000    Liter  
Till 5 §  En behållare som kan klassas enligt flera kriterier och som består av flera rum 
med olika volym eller innehåll (av klass 1a och 2a) eller olika högsta 
drifttemperaturer, klassas som att den omfattas av krav G eller K om något rum i 
denna omfattas av krav G eller K. En behållare bör dock inte anses vara avsedd för 
eller konstruerad för ett visst ändamål eller visst innehåll om det som gör att den kan 
klassas som avsedd för detta ändamål bara förekommer ytterst tillfälligt och har ringa 
betydelse för säkerhe ten. En behållare kan anses ha flera rum om de inte står i 
förbindelse med varandra. För rum som ligger i samma behållare och som står i 
förbindelse med varandra, räknas rumsvolymerna ihop vid klassningen. Behållare 
som dessutom är tryckkärl som omfattas a v föreskrifterna om tryckbärande 
anordningar är enligt 1 § helt undantagna från föreliggande föreskrifter.  27 
 
Till 6 §  Diagrammen 6 till 9 från Bilaga 2 i föreskrifterna om tryckbärande  
anordningar i förändrad form där klassindelningen införts.  
 
 
 
 
 
28 
 
 
  
  
29 
 
För att bedöma om en rörledning är förlagd på så särskilt skyddat sätt att detta ger 
betryggande säkerhet, måste tillverkaren analysera riskerna med rörledningen, vilket 
krävs för transportrörledningar som omfattas av  krav G, och bedöma om det sätt som 
den är förlagd på ger betryggande skydd för allmänhet och anställd personal. 
Förläggningssätten för en sådan rörledning kan t.ex. vara att  
 den är nedgräv d i mark på tillräcklig djup,  
 den är förlagd i kulvert eller särskild ledningstunnel dit ingen har tillt räde 
under drift,  
 den är dubbelmantlad så att omgivningen skyddas genom ett yttre rör med 
tillräcklig hållfasthet.  
Distributionssystem för fjärrvärme kan vara en sådan transportrörledning som avses i 
detta avsnitt.  
Till 7 §  Med kravet att anordningarna ska ll vara konstruerade och tillverkade enligt 
god teknisk praxis menas att konstruktionen och tillverkningen sker enligt 
erfarenhetsmässigt vedertagna principer som visat sig ge en tillfredsställande 
säkerhet. Härvid bör man ta hänsyn till den tekniska och v etenskapliga utvecklingen 
och de erfarenheter som uppkommer genom haverier och incidenter. Det är viktigt att 
den insats som görs för att uppfylla de allmänna bestämmelserna ställs i relation till 
konsekvenserna vid ett eventuellt haveri. Exempel på god te knisk praxis kan finnas i 
standarder och normer.  
Det är viktigt att trycksatta anordningar är tillverkade av ett säkert material för att 
förhindra läckage och haverier. Därför bör materialet  
• beskrivas på ett korrekt sätt i sin materialspecifikation,  
• ha väl kända och dokumenterade egenskaper,  
• ha erforderlig hållfasthet vid högsta användningstemperatur,  
• ha erforderlig slagseghet vid lägsta användningstemperatur,  
• ha erforderlig brottförlängning,  
• ha hög åldringsbeständighet,  
• ha god svetsbarhet (i  tillämpliga fall),  
• ha god härdighet mot aktuella media och omgivande miljö.  
För att en anordning skall kunna användas utomhus året om inom hela Sverige är det 
viktigt att den är konstruerad för en temperatur på högst –40°C. För anordning som är 
avsedd a tt sättas upp på en specifik geografisk ort kan man dock välja högre lägsta 
temperatur utgående från ortens klimatiska förhållanden.  
Till 8  §  För att harmonisera de tekniska kraven med dem som gäller för tryckbärande 
anordningar hänvisar föreliggande före skrifter till de grundläggande säkerhetskraven 
i Bilaga 1. De är tagna från Bilaga 1 i föreskrifterna (AFS 1999:4) om tryckbärande 
anordningar. Enligt Bilaga 1 skall tillverkaren analysera och fastställa riskerna hos sin 
anordning. Härvid anses det inre tr ycket hos vakuumkärl, cisterner och 
lågtrycksgasbehållare normalt inte utgöra en risk i sig. Det är trots detta viktigt att 
dessa dimensioneras för de över - eller undertryck de är avsedda att belastas med. Det 
gäller inte minst det hydrostatiska trycket i en cistern. Därför är det viktigt att 
fastställa högsta tillåtna densitet hos vätskan i cisternen.  
Det är även viktigt att ta hänsyn till förväntad värmeutvidgning hos innehållet vid 
dimensionering av cisterner och lågtrycksgasbehållare. Därför är det vik tigt att 30 
 
fastställa högsta tillåtna fyllnadsgrad. Det är viktigt att man vid fyllning verkligen 
avpassar fyllnadsgraden till mediets verkliga temperatur under fyllningen.  
Ett sätt att uppfylla de tekniska kraven för tryckbärande anordningar är att tillämpa  
europastandarder som är harmoniserade mot direktivet (97/23/EG) om tryckbärande 
anordningar. Produktstandarder för anordningar som omfattas av föreliggande 
föreskrifter kan uppfylla de tekniska kraven, även om de inte kan harmoniseras mot 
direktivet om tr yckbärande anordningar. Sådana produktstandarder kan användas om 
de bedömts uppfylla motsvarande krav av Arbetsmiljöverket eller annan behörig 
kompetent myndighet i något land inom EES, som tillämpar säkerhetskraven i Bilaga 
I i direktivet för sådana anord ningar. Denna princip gäller för standarder för öppna 
cisterner, kryokärl, pipelines, fjärrvärmerörledningar med mera.  
Cisterner och lågtrycksgasbehållare som är avsedda att ingå i byggnadsverk kan även 
uppfylla de tekniska kraven genom att uppfylla Europe iska tekniska godkännanden 
eller europastandarder som är harmoniserade mot EU:s direktiv (89/106/EEG) om 
byggprodukter. Detta gäller när de i direktivet om byggprodukter angivna väsentliga 
kraven på byggnadsverk är tillräckliga för att cisternerna och lågt rycksgasbehållarna 
skall uppfylla de relevanta grundläggande säkerhetskraven i Bilaga I i föreskrifterna 
om tryckbärande anordningar. I Bilaga 1 i direktivet om byggprodukter sägs bl.a. att 
byggnadsverket  
– skall vara konstruerat och utfört på ett sådant s ätt att det inte medför risk för de 
boendes eller grannarnas hygien eller hälsa, särskilt inte som en följd av bl.a. 
utsläpp av giftig gas,  
– skall vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att det inte innebär oacceptabel 
risk för olyckor vid användn ing eller drift såsom bl.a. skador från explosioner.  
Direktivet om byggprodukter är dock endast omnämnt i dessa kommentarer, och inte 
i 8 § i föreliggande föreskrifter. Orsaken till detta är att de väsentliga kraven i Bilaga 
1 i direktivet om byggprodukter  inte kan tillämpas för enskilda anordningar utan 
endast åberopas som grund för utarbetande av tekniska specifikationer.  
Vägledning för hur en svetsteknisk produktion bör vara organiserad kan man få i 
standarden EN 729. Den består av en serie standarder so m beskriver tre nivåer av 
kvalitetssystem för svetsproduktion. Den högsta nivån, EN 729 -2, är avsedd för 
företag som tillämpar kvalitetssystem enligt SS -EN ISO 9001 eller SS -EN ISO 9002. 
Dessa två standarder är identiska med ISO 9001 och ISO 9002. Det är v iktigt att 
företaget och den svetssakkunnige noga följer gällande regler för tillverkning och 
provning av behållare och rörledningar som företaget tillverkar. Vid verifiering av 
svetsprocedurer och personal har den svetssakkunnige ansvar för att bedöma vil ken 
provningsomfattning som krävs för att kunna visa att svetsförbanden uppfyller 
konstruktionsförutsättningarna enligt punkt 3.1.2 i Bilaga 1.  
Med likvärdiga regler gällande i något annat land inom EES avses de regler som 
landet ifråga har infört för att överföra Bilaga I i EU -direktivet (97/23/EG) om 
tryckbärande anordningar eller regler för cisterner, vakuumkärl, lågtrycksgasbehållare 
och transportrörledningar som ger motsvarande säkerhet.  
Till 13 §  En försäkran om uppfyllande av kraven bör åtminstone innehålla följande 
uppgifter:  
• Namn på och adress till tillverkaren eller den som representerar denne inom EES.  
• Typ av anordning.  
• Anordningens identifikationsbeteckning (t.ex. tillverkningsnummer) . 
• Hur tillverkaren har uppfyllt de grundläggande säkerhetskraven.  
• I förekommande fall, namn på och adress till det kontrollorgan som har utfört 
konstruktions - respektive tillverkningskontroll.  31 
 
• I förekommande fall, referens till tillämpade standarder.  
• I förekommande fall, övriga tekniska specifikationer som har använts.  
• I förekommande fall, hänvisningar till övriga föreskrifter som har tilllämpats.  
• Identifikation av undertecknaren som har fullmakt att skriva under försäkran för 
tillverkaren eller  för den som representerar denne inom EES.  
Anläggningar  
Till 14 §  Dessa regler gäller för uppförande av nya anläggningar och 
anläggningsdelar. Klassningen av anläggningen utgår från avsäkringskretsarna, då en 
anläggning kan innehålla olika delar med olika risknivåer som man inte behöver ha 
på samma kravnivå. I föreliggande föreskrifter finns tre kravnivåer.  
• Alla avsäkringskretsar skall uppfylla de allmänna bestämmelserna i 16 §.  
• Avsäkringskretsar som omfattas av krav G skall uppfylla de grundläggande 
säkerhetskraven i 17 §.  
• Avsäkringskretsar som omfattas av krav K skall genomgå anläggningskontroll 
enligt 18 till 20 §§.  
När nya trycksatta anordningar tillfogas till en anläggning  som redan är tagen i drift 
krävs revisionsbesiktning enligt Arbetsmiljöverkets föreskrifter om besiktning av 
trycksatta anordningar. Här sägs att vid revisionsbesiktningen skall tillämpliga delar i 
föreliggande föreskrifter uppfyllas. Härvid behöver den d el av anläggningen som 
redan är tagen i drift, med undantag för den del av den gamla anläggningen som ingår 
i de nya trycksatta anordningarnas avsäkringskrets, inte genomgå en förnyad 
klassning.  
Till 15 §  Anläggningsdokumentationen är kontrollorganets unde rlag för att klassa 
processanläggningar och andra anläggningar efter ingående avsäkringskretsar. Därför 
behöver man i utformningsdokumentationen ange hur de har delats upp i 
avsäkringskretsar om man inte vill att hela anläggningen skall hamna i högsta 
kravnivån. Man måste därför, förutom avsett tryck och temperatur, innehållande 
fluider, volymer hos ingående behållare och nominella diametrar för ingående 
rörledning ange om innehåll klassas som 1a eller 2a. Övriga förutsättningar som bör 
specificeras för att  ingående anordningar skall kunna beställas, konstrueras och 
tillverkas är bl.a. olika belastningar som anordningarna förväntas utsättas för som 
framkommit vid analysen av risker enligt 17 §.  
Till 16 §  Med att anläggningar skall vara utformade och uppbygg da så att säkerheten 
är betryggande menas att man vid utformningen och uppförandet skall ha följt 
principer som erfarenhetsmässigt visat sig ge tillfredställande säkerhet och att alla 
rimligen kända risker beaktats. Vid utformningen av en anläggning bör en  
riskbedömning av anläggningen utföras som sedan kan ligga till grund för 
konstruktion, projektering och uppförande. Det är viktigt att den insats som görs 
anpassas efter konsekvenserna av ett eventuellt haveri.  
Enligt 3 kap 14 § Arbetsmiljölagen skall de n som låter utföra anläggningsarbete vid 
projekteringen se till att arbetsmiljösynpunkter, avseende såväl byggskedet som det 
framtida brukandet, beaktas och att olika delar av projekteringen samordnas. Ett 
exempel på någon som låter utföra anläggningsarbet e är en användare som låter 
uppföra en anläggning. Projekterings - och utformningsstadiet är det bästa tillfället att 
minska de risker som är förknippade med driften av anläggningen. Därför är det 
viktigt att den som uppför en anläggning är väl förtrogen me d hur den skall drivas 
och användas. För att uppnå säkerhet under drift är det samtidigt viktigt att de som 
ansvarar för driften har tillfredsställande kunskaper om hur anläggningen är 
konstruerad och uppförd.  32 
 
Vid utformning av en anläggning bör man ta hä nsyn till att anläggningen och dess 
delar konstrueras och placeras så att de inte utsätts för onödiga risker från 
omgivningen och från varandra. Detta kan man göra t.ex. genom att;  
• beakta risken för galvanisk korrosion vid sammanfogning av anordningar av  
olika metalliska material med varandra,  
• separera kända källor för brand - och explosionsrisker från stora sårbara 
potentiella riskobjekt,  
• se till att utloppsrör från säkerhetsventiler, dräneringsventiler m.m. mynnar på 
säker plats,  
• undvika att det är  för trångt mellan anordningar och utrustning i anläggningen.  
 
Till 17 §  För att harmonisera de tekniska kraven i föreliggande föreskrifter med dem 
som gäller för aggregat, hänvisar föreliggande föreskrifter till de grundläggande 
säkerhetskraven i Bilaga 1  som är desamma som för aggregat enligt Bilaga 1 i 
föreskrifterna (AFS 1999:4) om tryckbärande anordningar. Enligt dem skall 
tillverkaren analysera vilka av de i Bilagan uppräknade riskerna som föreligger för 
den aktuella anläggningen.  
Vid infogning av nya  trycksatta anordningar i en gammal anläggning som tidigare 
tagits i bruk behöver någon förnyad analys av riskerna inte göras för de 
avsäkringskretsar som helt ingår i den gamla delen av anläggningen och som inte 
påverkar analysen av risker för avsäkringsk retsar med nya anordningar. Dessutom 
kan övergångsbestämmelserna tilllämpas för avsäkringskretsar som följer 
bestämmelserna i kungörelsen (AFS 1999:6) med föreskrifter om tryckkärl och andra 
tryckbärande anordningar i dess lydelse den 31 december 2005 och som avlämnats 
för att tas i bruk eller tas i drift till och med den 31 december 2006.  
Syftet med analysen av riskerna för anläggningen är att för anläggningens förväntade 
livstid fastställa alla rimligt förutsägbara händelser och förlopp, som kan leda till  
nedbrytning eller haveri av det system med tryckkärl, rörledningar, cisterner, 
vakuumkärl m.m., som anläggningen består av.  
För anläggningar med avsäkringskretsar som omfattas av krav G, där det i Bilaga 2 i 
Arbetsmiljöverkets föreskrifter om förebyggand e av allvarliga kemikalieolyckor, 
krävs att brukaren skall göra en riskanalys, kan det vara lämpligt att tillämpa de 
grundläggande säkerhetskraven i Bilaga 1 och att analysen av risker utformas som en 
systematisk riskanalys. Riskanalysen kan härvid samordn as med och vara en del av 
den riskanalys som krävs enligt föreskrifterna om förebyggande av allvarliga 
kemikalieolyckor. Även för andra komplicerade anläggningar med stora risker kan 
det vara lämpligt att analysen av risker görs som en systematisk riskanal ys.  
Med kravet att anläggningen därefter skall ha konstruerats och tillverkats med ledning 
av denna analys, menas att säkerhetsåtgärder införs för att ta bort, minska och 
motverka de risker som identifierats i analysen. De kvarvarande riskerna bör ligga p å 
en så låg nivå som det är praktiskt rimligt att nå. När man väljer säkerhetsåtgärder bör 
man tillämpa ett hierarkiskt synsätt. Det innebär att åtgärder vilka motverkar 
olycksrisker främst genom inbyggd säkerhet bör ges företräde. Då detta inte kan 
garant eras under alla omständigheter är det även viktigt att identifiera andra åtgärder 
för att förebygga, begränsa och avhjälpa. De hierarkiska nivåerna för 
säkerhetsåtgärder är följande:  
Inbyggd säkerhet:  Inbyggd säkerhet är att ta bort eller minska en risk vi d källan. 
Exempel på inbyggd säkerhet är reduktion av mängden farliga fluider eller ersättning 
med en mindre farlig process, användning av korrosionsresistenta konstruktions -33 
 
material och att tillämpa konstruktionsprinciper som gör att anordningarna är säkr a 
även om det finns defekter i konstruktionsmaterialen.  
Förebyggande åtgärder:  Förebyggande åtgärder är avsedda att förhindra att 
händelseförlopp som kan leda till olyckor uppstår. De kan vara dimensionering för 
maximalt förutsägbara driftförhållanden, kor rosionsskydd, oförstörande provning för 
att upptäcka defekter i konstruktionsmaterialen och anordningar som skyddar 
anläggningen från yttre påverkan.  
Begränsande åtgärder:  Begränsande åtgärder är avsedda att förhindra att en liten 
olyckshändelse, t.ex. en  skenande driftreaktion eller ett litet utsläpp, utvecklas till en 
stor olycka. Exempel på begränsande åtgärder är säkerhetsventiler, säkerhets -
relaterade kontrollsystem eller läckagevarningssystem och uppsamlings system. 
Begränsande åtgärder bör vara ober oende av det som orsakar sådana små 
olyckshändelser och därtill hörande system, för att de begränsande åtgärderna inte 
skall fungera fel som en direkt följd av sådana händelser.  
Avhjälpande åtgärder:  Avhjälpande åtgärder är åtgärder för att begränsa 
konsek venserna av en olycka när den väl har inträffat. Exempel på detta omfattar 
utrymningsvägar och brandbekämpning.  
Till 18 §  Krav på installationsbesiktning av trycksatta anordningar som villkor för att 
få ta dem i bruk finns i Arbetsmiljöverkets föreskrifter  om besiktning av trycksatta 
anordningar.  
Arbetsmiljöverkets föreskrifter om förebyggande av allvarliga kemikalieolyckor är en 
föreskrift som kan föranleda krav att brukaren skall visa att anläggningen erbjuder 
betryggande säkerhet. Där sägs att den som u ppför en anläggning för hantering av 
farliga ämnen, beroende på mängden farliga ämnen i verksamheten, i vissa fall skall 
göra en riskanalys och i vissa fall lämna en säkerhetsrapport till tillsyns -
myndigheterna.  
Vid infogning av nya trycksatta anordningar  i en gammal anläggning som tidigare 
uppfyllt villkoret för att tas i bruk behöver man inte genomföra någon förnyad 
anläggningskontroll av de avsäkringskretsar som helt ingår i den gamla delen av 
anläggningen. Dessutom kan övergångsbestämmelserna tillämpas  för avsäkrings -
kretsar som följer bestämmelserna i föreskrifterna (AFS 1999:6) om tryckkärl och 
andra tryckbärande anordningar i dess lydelse den 31 december 2005 och som 
avlämnats för att tas i bruk eller tas i drift till och med den 31 december 2006.  
Till 19 §  Anläggningskontroll före uppförandet är en formalisering och utökning av 
den schemagranskning av anläggningen i övrigt, som tidigare ingick i 
konstruktionskontroll av tryckbärande anordningar, främst rörledningar, som ingår i 
anläggningen.  
Exempel på övriga ingående trycksatta anordningar kan vara:  
• Tryckbärande anordningar som släpptes ut på marknaden före den 30 maj 2002 
och som uppfyller bestämmelserna i AFS 1999:6 eller kungörelsen (AFS 1986:9) 
med föreskrifter om tryckkärl och andra tr yckbärande anordningar i dess lydelse 
av den 28 november 1999.  
• Tryckbärande anordningar som släpptes ut på marknaden före den 30 maj 2002 
och som uppfyller nationella regler för tryckbärande anordningar som gällde 
inom något land inom EES den 28 november  1999, och som får användas om de 
har en säkerhetsnivå som minst motsvarar den som gäller för tryckbärande 
anordningar som uppfyller bestämmelserna i AFS 1999:6 eller AFS 1986:9.  
Transportrörledning saknas i uppräkningen av anordningar i denna paragraf, ef tersom 
den enligt definitionen i 2 § ligger utanför anläggningar.  34 
 
Till 21 §  Reglerna gäller när man vill ansluta trycksatta anordningar direkt till 
avsäkringskretsar medan de är i drift eller är trycksatta. Anborrning är ett exempel på 
en teknisk metod so m brukar användas när man monterar anslutande rörledningar på 
större rörledningar utan att ta dem ur drift. Kravet på certifiering gäller dock alla 
metoder som innebär att man gör anslutningsförband på avsäkringskretsar som inte 
stängts av och gjorts tryck lösa. Vid certifieringen skall bedömas om den som avser att 
utföra ett sådant riskfyllt arbete har erforderlig kompetens och kan utföra arbetet på 
ett säkert sätt.  
Avslutande bestämmelser  
Till 22 §  Relevant kompetens för kontrollorgan enligt föreliggande f öreskrifter är 
bl.a. kunskaper i hur man tillämpar de grundläggande säkerhetskraven i Bilaga I i 
EU:s direktiv om tryckbärande anordningar. Vidare är det nödvändigt med kunskaper 
om konstruktion, tillverkning och återkommande besiktning av vakuumkärl, cist erner, 
lågtrycksgasbehållare och transportrörledningar samt anläggningar med trycksatta 
anordningar.  
Relevant kompetens för certifieringsorgan som skall certifiera företag som skall få 
rätt att göra ingrepp i trycksatta system, är bl.a. kunskaper i hur ma n gör för att 
säkerställa att sådant arbete kan bedrivas säkert utan risker för anställd personal och 
omgivning.  
Relevant kompetens för ett laboratorium enligt föreliggande föreskrifter är förmåga 
att tillämpa de metoder för oförstörande provning som erfor dras för att kunna 
fastställa om permanenta förband är fria från sådana fel som kan påverka säkerheten. 
Det är nödvändigt att laboratoriet har egen kompetens och god utrustning för 
röntgenradiografering samt minst två av de tre provningsmetoderna ultraljud , 
magnetpulver och penetrant. Om den fjärde metoden saknas i ackrediteringen 
behöver laboratoriet kunna tillhandahålla denna enligt reglerna för utnyttjande av 
underleverantörer enligt SWEDAC:s föreskrifter eller motsvarande regler från annat 
ansvarigt ack rediteringsorgan inom EES.