12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/41HRVATSKI SABOR
473
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O SUDOVIMA
Proglašavam Zakon o sudovima, koji je Hrvatski sabor donio na sjednici 22. veljače
2013. godine.
Klasa: 011­01/13­01/37
Urbroj: 71­05­03/1­13­2
Zagreb, 28. veljače 2013.
Predsjednik
Republike Hrvatske
Ivo Josipović, v. r.
ZAKON O SUDOVIMA
I. OPĆE ODREDBE
Članak 1.
(1) Ovim se Zakonom uređuje ustrojstvo, djelokrug i stvarna nadležnost sudova ako nije
određena drugim zakonom, unutarnje ustrojstvo sudova, poslovi sudske uprave i ovlasti
predsjednika suda, poslovi ravnatelja sudske uprave, zaštita prava na suđenje u
razumnom roku, nadzor nad obavljanjem poslova sudske uprave i pravosudna
inspekcija, prava i dužnosti sudaca, poslovi tajnika suda, ovlasti sudskih savjetnika,
osiguranje osoba, imovine i objekata sudova, imenovanje sudaca porotnika, uvjeti i
postupak za imenovanje stalnih sudskih tumača, vještaka i procjenitelja te sredstva za
rad sudova.
(2) Izrazi koji se koriste u ovom Zakonu za osobe u muškom rodu uporabljeni su
neutralno i odnose se na muške i ženske osobe (sudac/sutkinja, savjetnik/savjetnica,
vježbenik/vježbenica i dr.).
Članak 2.
Sudovi su tijela državne vlasti koja sudbenu vlast obavljaju samostalno i neovisno u
okviru djelokruga i nadležnosti određene zakonom.
Članak 3.
(1) Sudovi štite Ustavom, međunarodnim ugovorima i zakonima utvrđeni pravni
poredak Republike Hrvatske te osiguravaju jedinstvenu primjenu prava, ravnopravnost i
jednakost svih pred zakonom.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/41(2) Sudovi odlučuju u sporovima o temeljnim pravima i obvezama čovjeka, o pravima i
obvezama Republike Hrvatske i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave te
o pravima i obvezama drugih pravnih osoba, izriču kazne i druge mjere počiniteljima
kaznenih djela i prekršaja utvrđenih zakonom i drugim propisima, odlučuju o
zakonitosti općih i pojedinačnih akata javnopravnih tijela, rješavaju sporove o osobnim
odnosima građana, radne, trgovačke, imovinske i druge građanskopravne sporove te
odlučuju u drugim pravnim stvarima kad je to zakonom određeno.
Članak 4.
(1) Svatko ima pravo da zakonom ustanovljeni neovisni i nepristrani sud pravično i u
razumnom roku odluči o njegovim pravima i obvezama ili o sumnji ili optužbi zbog
kažnjivog djela.
(2) Odlučivanje u pojedinim pravnim stvarima iz sudskog djelokruga ugovorom se
može povjeriti arbitražnim sudovima sukladno zakonu.
(3) Svatko ima pravo podnijeti pisano ili usmeno predstavku predsjedniku suda na rad
suda ili suca zbog odugovlačenja postupka u kojem je stranka ili ima pravni interes,
odnosno zbog nedoličnog ili neprimjerenog ponašanja suca i drugog zaposlenika u
službenim odnosima sa strankom koje je suprotno etičkom kodeksu i dobiti odgovor na
njih. Predsjednik suda dužan je odgovoriti na predstavku najkasnije u roku od 30 dana
od dana njezina zaprimanja.
Članak 5.
Sudovi sude na temelju Ustava, međunarodnih ugovora, zakona i drugih važećih izvora
prava.
Članak 6.
(1) Zabranjen je svaki oblik utjecaja na donošenje sudske odluke, posebno svaki oblik
prisile prema sucima, zlouporaba javnih ovlasti i osobnog utjecaja te korištenje medija i
javnih istupanja na način suprotan načelima demokratskog društva, a koje ima za svrhu
utjecaj na tijek i ishod sudskih postupaka.
(2) Odluku suda smije mijenjati i ukidati samo sud u čiju nadležnost spada predmet u
postupku propisanom zakonom.
(3) Svatko u Republici Hrvatskoj dužan je poštivati pravomoćnu i ovršnu odnosno
izvršnu sudsku odluku i njoj se pokoriti.
(4) Rad sudova je javan, osim kada je Ustavom ili zakonom isključeno sudjelovanje
javnosti.
Članak 7.
(1) U pravnim stvarima iz sudske nadležnosti u prvom stupnju sudi sudac pojedinac.
Zakonom se određuje kada u prvom stupnju sudovi sude u vijeću.
(2) Sudovi višeg stupnja sude u vijeću, osim kada je zakonom određeno da sudi sudac
pojedinac.
(3) U suđenju sudjeluju i sudski savjetnici te suci porotnici sukladno zakonu.
Članak 8.
(1) Suci imaju imunitet sukladno ovom Zakonu.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/41(2) Sudac ili sudac porotnik ne može biti pozvan na odgovornost za izraženo mišljenje
ili glasovanje pri donošenju sudske odluke, osim ako se radi o kršenju zakona od strane
suca koje je kazneno djelo.
(3) Sudac ne može u postupku pokrenutom zbog kaznenog djela učinjenog u obavljanju
sudačke dužnosti biti pritvoren niti mu može biti određen istražni zatvor bez odobrenja
Državnog sudbenog vijeća. Iznimno, sudac može biti pritvoren ili mu može biti određen
istražni zatvor bez odobrenja Državnog sudbenog vijeća ako je zatečen u činjenju
kaznenog djela počinjenog u obavljanju sudačke dužnosti za koje je propisana kazna
zatvora u trajanju duljem od pet godina. O tome se izvješćuje predsjednik Državnog
sudbenog vijeća.
(4) Za kaznena djela za koja se postupak pokreće po privatnoj tužbi, prijedlogu ili se
radi o preuzimanju kaznenog progona od strane oštećenika, kazneni postupak protiv
suca ne može se pokrenuti niti voditi bez odobrenja Državnog sudbenog vijeća.
(5) Ako se Državno sudbeno vijeće ne može sastati, odobrenje za lišenje slobode suca
ili za vođenje kaznenog postupka protiv njega daje i o njegovom imunitetu odlučuje
predsjednik Državnog sudbenog vijeća. Odluku predsjednika u roku od osam dana mora
raspraviti Državno sudbeno vijeće te donijeti konačnu odluku.
Članak 9.
Plaće sudaca uređuju se zakonom.
Članak 10.
(1) Poslovi se sucima i sudskim vijećima raspodjeljuju prema rasporedu utvrđenom za
svaku godinu (godišnji raspored poslova). Predmet koji je prema takvom rasporedu
dodijeljen određenom sucu ili vijeću smije biti dodijeljen drugom sucu ili vijeću samo u
slučaju njihove spriječenosti.
(2) Pravomoćan godišnji raspored poslova predsjednik suda dužan je dostaviti
predsjedniku neposredno višeg suda i Ministarstvu pravosuđa.
Članak 11.
(1) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske će odrediti da u pojedinoj vrsti
predmeta postupa drugi stvarno i mjesno nadležni sud, ako sud koji je po zakonu
stvarno i mjesno nadležan zbog velikog broja predmeta koje ima u radu ne može u
razumnom roku raspraviti te predmete i donijeti odluku, zbog postizanja ravnomjerne
opterećenosti sudova ili zbog promjena u stvarnoj i mjesnoj nadležnosti sudova.
(2) Prijedlog za donošenje rješenja iz stavka 1. ovog članka mogu dati predsjednik suda
i ministar pravosuđa. Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske odredit će
rješenjem koji se predmeti ustupaju na suđenje drugom stvarno i mjesno nadležnom
sudu.
(3) Sud prvog stupnja kojem je predmet ustupljen o tome će obavijestiti stranke,
odnosno njihove punomoćnike ili zastupnike uz prvo pismeno koje im bude upućeno.
(4) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka strankama i njihovim punomoćnicima pripada
pravo na naknadu troškova javnog prijevoza. Odvjetnicima pripada pravo na naknadu
troškova javnog prijevoza i pravo na naknadu troškova za izbivanje iz pisarnice za
vrijeme putovanja određeni Tarifom o nagradama i naknadi troškova za rad odvjetnika
ako putovanje do drugog suda i natrag do mjesta ureda traje duže od tri sata.
(5) Naknada troškova iz stavka 4. ovoga članka isplatit će se na teret državnog
proračuna, u dijelu u kojem su ti troškovi veći od onih koje bi stranke imale da se12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/41postupak vodi pred mjesno nadležnim sudom.
(6) Odluka o troškovima iz ovoga članka donijet će se zajedno s odlukom o troškovima
postupka.
Članak 12.
(1) U obavljanju sudbene vlasti sudovi su jedan drugom dužni pružati pravnu pomoć.
(2) Državna tijela i pravne osobe dužni su pružati pomoć sudovima u obavljanju
sudbene vlasti.
(3) Sudovi pružaju pravnu pomoć i stranim sudovima sukladno zakonu.
(4) Sudovi pružaju pravnu pomoć arbitražnim sudovima ako je njihov zahtjev utemeljen
na zakonu, ako je zatražena pravna radnja dopuštena po zakonu i ako je za poduzimanje
te radnje zamoljeni sud nadležan. Pravna pomoć stranim arbitražnim sudovima pruža se
po pravilima za pružanje pomoći stranim sudovima.
Članak 13.
(1) Sud ima pečat koji sadrži naziv suda te naziv i grb Republike Hrvatske.
(2) Na zgradi u kojoj je smješten sud moraju biti istaknuti naziv suda, grb i zastava
Republike Hrvatske.
II. USTROJSTVO, DJELOKRUG I NADLEŽNOST SUDOVA
1. Ustrojstvo sudova
Članak 14.
(1) U Republici Hrvatskoj sudbenu vlast obavljaju redovni i specijalizirani sudovi te
Vrhovni sud Republike Hrvatske.
(2) Redovni sudovi su općinski sudovi i županijski sudovi.
(3) Specijalizirani sudovi su trgovački sudovi, upravni sudovi, prekršajni sudovi, Visoki
trgovački sud Republike Hrvatske, Visoki upravni sud Republike Hrvatske i Visoki
prekršajni sud Republike Hrvatske.
(4) Najviši sud u Republici Hrvatskoj je Vrhovni sud Republike Hrvatske.
(5) Zakonom se mogu prema stvarnoj nadležnosti ili za određena pravna područja
ustanovljavati i drugi redovni i specijalizirani sudovi.
Članak 15.
(1) Općinski i prekršajni sudovi ustanovljavaju se za područje jedne ili više općina,
jednog ili više gradova ili dijela gradskog područja.
(2) Županijski, trgovački i upravni sudovi ustanovljavaju se za područje jedne ili više
županija.
(3) Visoki trgovački sud Republike Hrvatske, Visoki upravni sud Republike Hrvatske i
Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske ustanovljavaju se za područje Republike
Hrvatske sa sjedištem u Zagrebu.
(4) Vrhovni sud Republike Hrvatske ima sjedište u Zagrebu.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/41Članak 16.
(1) Sudovi sude u svom sjedištu.
(2) Općinski, županijski, trgovački, upravni i prekršajni sudovi mogu iznimno obavljati
sudbenu vlast i izvan sjedišta suda, u određene sudbene dane ili osnivanjem stalnih
službi ili odjela.
(3) Odluku o održavanju sudbenih dana donosi ministar pravosuđa.
(4) Odluku o osnivanju stalnih službi ili odjela izvan sjedišta suda donosi ministar
pravosuđa.
2. Djelokrug i nadležnost sudova
Članak 17.
Nadležnost sudova određuje se ovim Zakonom i drugim zakonima.
Članak 18.
Pored nadležnosti propisane drugim zakonima, općinski sudovi:
1. rješavaju izvanparnične i ovršne predmete,
2. rješavaju ostavinske predmete, zemljišnoknjižne predmete i vode zemljišne knjige,
3. odlučuju o priznanju i ovrsi odluka stranih sudova,
4. obavljaju poslove međunarodne pravne pomoći u postupcima iz svoje nadležnosti,
5. obavljaju poslove međunarodne pravosudne suradnje s državama članicama Europske
unije u postupcima iz svoje nadležnosti.
Članak 19.
Pored nadležnosti propisane drugim zakonima, županijski sudovi:
1. provode istražni i javnobilježnički stegovni postupak zbog stegovnih prijestupa i
odlučuju o tim prijestupima u prvom stupnju, kad je to određeno zakonom,
2. odlučuju o žalbama protiv odluka u stegovnim postupcima zbog neurednosti u
obavljanju poslova javnih bilježnika kad je to određeno zakonom,
3. obavljaju poslove međunarodne pravne pomoći u postupcima iz svoje nadležnosti,
4. obavljaju poslove međunarodne pravosudne suradnje s državama članicama Europske
unije u postupcima iz svoje nadležnosti,
5. provode izvršenje strane kaznene odluke,
6. obavljaju i druge poslove određene zakonom.
Članak 20.
Vrhovni sud Republike Hrvatske:
1. osigurava jedinstvenu primjenu prava i ravnopravnost svih u njegovoj primjeni,
2. odlučuje o redovnim pravnim lijekovima kad je to propisano posebnim zakonom,12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/413. odlučuje o izvanrednim pravnim lijekovima protiv pravomoćnih odluka sudova u
Republici Hrvatskoj,
4. rješava o sukobu nadležnosti kad je to propisano posebnim zakonom,
5. razmatra aktualna pitanja sudske prakse, analizira potrebe za stručnim usavršavanjem
sudaca, sudskih savjetnika i sudačkih vježbenika te obavlja druge poslove određene
zakonom.
Članak 21.
Pored nadležnosti propisane drugim zakonima, trgovački sudovi:
1. postupaju u registarskim stvarima i vode sudske registre,
2. odlučuju o upisima u upisnik brodova i jahti u onim stvarima koje su Pomorskim
zakonikom stavljene u nadležnost trgovačkog suda, ograničenju odgovornosti brodara,
prigovorima protiv konačne diobene osnove za likvidaciju zajedničke havarije, ako
zakonom za pojedinu vrstu predmeta nije drukčije određeno,
3. odlučuju o prijedlozima u svezi s osnivanjem, radom i prestankom trgovačkog
društva,
4. odlučuju u izvanparničnim stvarima propisanim Zakonom o trgovačkim društvima,
5. provode postupak priznanja inozemnih sudskih odluka, kao i arbitražnih odluka u
trgovačkim sporovima,
6. provode osiguranje dokaza za postupke za koje su inače nadležni,
7. određuju mjere osiguranja u postupcima i povodom postupaka u kojima su inače
nadležni,
8. odlučuju o prijedlozima za otvaranje stečajnog postupka i provode stečajne postupke,
9. obavljaju poslove međunarodne pravne pomoći u izvođenju dokaza u trgovačkim
stvarima,
10. obavljaju i druge poslove određene zakonom.
Članak 22.
Upravni sudovi:
1. odlučuju o tužbama protiv pojedinačnih odluka javnopravnih tijela,
2. odlučuju o tužbama protiv postupanja javnopravnih tijela,
3. odlučuju o tužbama zbog propuštanja donošenja pojedinačne odluke ili postupanja
javnopravnog tijela u zakonom propisanom roku,
4. odlučuju o tužbama protiv upravnih ugovora i izvršavanja upravnih ugovora,
5. odlučuju u drugim zakonom propisanim slučajevima.
Članak 23.
(1) Prekršajni sudovi:12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/411. sude u prvom stupnju o prekršajima, osim ako za vođenje prekršajnog postupka
zakonom nije propisana stvarna nadležnost drugog tijela,
2. obavljaju poslove međunarodne pravne pomoći u postupcima iz svoje nadležnosti te
druge poslove određene zakonom.
(2) Zakonom se može odrediti jedan prekršajni sud koji će odlučivati u određenoj vrsti
predmeta iz djelokruga prekršajnog suda s područja više prekršajnih sudova.
Članak 24.
Visoki trgovački sud Republike Hrvatske:
1. odlučuje o žalbama protiv odluka koje su u prvom stupnju donijeli trgovački sudovi,
2. rješava sukob mjesne nadležnosti između trgovačkih sudova te odlučuje o delegaciji
nadležnosti između trgovačkih sudova,
3. obavlja druge poslove određene zakonom.
Članak 25.
Visoki upravni sud Republike Hrvatske:
1. odlučuje o žalbama protiv presuda upravnih sudova i rješenja protiv kojih je
dopuštena žalba,
2. odlučuje o zakonitosti općih akata,
3. odlučuje o sukobu nadležnosti između upravnih sudova,
4. odlučuje u drugim zakonom propisanim slučajevima.
Članak 26.
Visoki prekršajni sud Republike Hrvatske:
1. odlučuje o žalbama protiv odluka prekršajnih sudova i tijela državne uprave koja
vode prvostupanjski prekršajni postupak te o žalbama protiv odluka drugih tijela kada je
to propisano posebnim zakonom,
2. rješava sukob nadležnosti između prekršajnih sudova,
3. odlučuje o izvanrednim pravnim lijekovima protiv pravomoćnih odluka o prekršaju
kada je to propisano posebnim zakonom,
4. obavlja druge poslove određene zakonom.
Članak 27.
(1) Viši sud dužan je nižem sudu ukazati na nedostatke koje je uočio prigodom
odlučivanja o pravnom lijeku ili na drugi način.
(2) Viši sud može tražiti od nižeg suda podatke u svezi s primjenom zakona,
problemima koji se javljaju u suđenju, praćenju i proučavanju sudske prakse te druge
podatke, a može izvršiti i neposredan nadzor nad radom tog suda i pojedinih sudaca,
kao i organizirati zajedničke sastanke radi razmatranja navedenih pitanja.
(3) Viši sud prigodom provedbe ovlaštenja iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ne smije ni na
koji način utjecati na neovisnost i slobodu suda nižeg stupnja u donošenju odluke u12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 8/41pojedinom predmetu.
Članak 28.
(1) Predsjednik neposredno višeg suda odredit će u pravilu jednom godišnje provođenje
nadzora nad urednim obavljanjem poslova sudaca i sudova na području svoje
nadležnosti. Nadzor obavljaju suci neposredno višeg suda određeni od predsjednika tog
suda.
(2) Pisano izvješće o obavljenom nadzoru suci su dužni u roku od 30 dana dostaviti
predsjedniku suda koji je odredio nadzor. Predsjednik suda dostavit će izvješće
predsjedniku nadziranog suda, predsjedniku Vrhovnog suda Republike Hrvatske,
Državnom sudbenom vijeću i Ministarstvu pravosuđa.
III. UNUTARNJE USTROJSTVO SUDOVA
1. Sudska uprava
Članak 29.
Poslovi sudske uprave obuhvaćaju:
1. osiguranje uvjeta za pravilan rad i poslovanje suda,
2. skrb o urednom i pravodobnom obavljanju poslova u sudu,
3. poslove pozivanja i raspoređivanja sudaca porotnika,
4. poslove u svezi sa stalnim sudskim tumačima, vještacima i procjeniteljima,
5. poslove osiguranja podrške svjedocima i žrtvama u sudskim postupcima,
6. postupanje po zahtjevu za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku,
7. poslove ovjere isprava namijenjenih uporabi u inozemstvu,
8. poslove u svezi s međunarodnom pravnom pomoći i pravosudnom suradnjom,
9. poslove u svezi s predstavkama stranaka na rad suda,
10. poslove vezane uz funkcioniranje informatičkog sustava,
11. poslove financijsko­materijalnog poslovanja suda,
12. poslove praćenja naplate sudskih pristojbi,
13. stručne poslove u svezi s ostvarivanjem prava i dužnosti službenika i namještenika u
sudu,
14. skrb o stručnom usavršavanju sudaca, sudskih savjetnika, sudačkih vježbenika i
drugih službenika i namještenika u sudu,
15. poslove upravljanja sudskom zgradom i nekretninama koje su dodijeljene sudu na
korištenje,
16. poslove vođenja statistike i analize upravljačkih izvješća o radu sudaca i suda,
17. davanje obavijesti o radu suda i druge poslove propisane zakonom i Sudskim
poslovnikom.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 9/411.1. Predsjednik suda
Članak 30.
(1) Predsjednik suda je sudac koji uz sudačku dužnost obavlja i poslove sudske uprave
sukladno zakonu i Sudskom poslovniku.
(2) U sudovima s više od 20 sudaca predsjednik suda može obavljati samo poslove
sudske uprave.
(3) Predsjednika suda u slučaju spriječenosti ili odsutnosti u obavljanju poslova sudske
uprave zamjenjuje sudac određen godišnjim rasporedom poslova (zamjenik
predsjednika suda).
(4) Predsjedniku suda u poslovima sudske uprave pomažu zamjenik, ravnatelj sudske
uprave, predsjednici odjela, tajnik suda ili službenik kojeg odredi predsjednik suda.
(5) Predsjednik neposredno višeg suda je više tijelo sudske uprave. Najviše tijelo sudske
uprave je predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
Članak 31.
(1) Predsjednik suda u obavljanju poslova sudske uprave donosi upravne i druge akte,
izdaje naredbe i daje upute u okviru svojih ovlasti.
(2) Predsjednik suda skrbi za pravilne odnose i postupanje sudaca i drugih zaposlenika
suda prema strankama, državnim tijelima i drugim pravnim osobama te za pravilne
odnose među zaposlenicima suda.
(3) Predsjednik suda obavlja nadzor nad urednim i pravodobnim obavljanjem poslova u
sudu. Pobliže odredbe o načinu obavljanja nadzora propisat će se Sudskim
poslovnikom.
(4) O obavljenom nadzoru i rezultatima nadzora te poduzetim mjerama predsjednik
suda dužan je najmanje jedanput mjesečno sastaviti izvješće koje će uložiti u za to
osnovani spis sudske uprave.
(5) Predsjednik suda dužan je brinuti se o učinkovitosti suda u rješavanju predmeta, a
posebno o rješavanju predmeta u kojima postupak traje više od tri godine.
Članak 32.
(1) Predsjednik suda usklađuje rad stalnih službi, sudskih odjela i drugih ustrojstvenih
jedinica u sudu.
(2) Predsjednik suda dužan je izvijestiti viši sud i Ministarstvo pravosuđa o svim
pitanjima važnim za rad suda.
Članak 33.
(1) Predsjednik suda odgovoran je za pravilno i zakonito obavljanje poslova sudske
uprave u sudu.
(2) Predsjednik suda, osim predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, dužan je
jednom godišnje, najkasnije do 31. ožujka za prethodnu godinu, podnijeti izvješće
neposredno višem sudu, Državnom sudbenom vijeću i Ministarstvu pravosuđa o
obavljenim poslovima sudske uprave, mjerama i aktivnostima poduzetim za
unapređenje rada i učinkovitosti suda u rješavanju predmeta, a posebno o mjerama
poduzetim radi ostvarenja svog programa rada.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 10/41Članak 34.
(1) Ako predsjednik suda prestane obnašati svoju dužnost, ministar pravosuđa ovlastit
će suca tog ili višeg suda da, za vrijeme koje ne može biti dulje od jedne godine, obavlja
poslove sudske uprave, dok predsjednik ne bude imenovan.
(2) Kada predsjednici sudova prestanu obnašati svoju dužnost radi spajanja sudova,
ministar pravosuđa ovlastit će suca jednog od tih sudova ili suca višeg suda da za
vrijeme, koje ne može biti dulje od jedne godine, obavlja poslove sudske uprave dok ne
bude imenovan predsjednik spojenog suda.
(3) U sudovima u osnivanju ministar pravosuđa ovlastit će suca suda istog ili višeg
stupnja da za vrijeme najduže do početka rada suda obavlja poslove sudske uprave.
1.2. Ravnatelj sudske uprave
Članak 35.
(1) Sud sa više od 40 sudaca može imati ravnatelja sudske uprave.
(2) Više sudova različitog stupnja i vrste sa sjedištem na području nadležnosti
županijskog suda, koji zajedno imaju više od 40 sudaca, mogu imati zajedničkog
ravnatelja sudske uprave koji će obavljati poslove za te sudove. Sudovi koji imaju
zajedničkog ravnatelja sudske uprave zaključit će sporazum o zajedničkom obavljanju
poslova iz nadležnosti ravnatelja sudske uprave.
(3) Ravnatelj sudske uprave brine se o urednom i pravodobnom obavljanju stručnih,
administrativnih, tehničkih i drugih poslova u sudu, i to:
– vodi brigu o održavanju zgrade suda, radnih prostorija i opreme za rad te
investicijskim ulaganjima,
– organizira i koordinira izradu godišnjeg plana nabave sukladno zakonu i potrebama
suda,
– odgovara za provedbu postupaka javne nabave,
– obavlja nadzor nad materijalno­financijskim poslovanjem te obavljanjem uredskih i
pomoćno­tehničkih poslova,
– skrbi i obavlja nadzor nad trošenjem proračunskih i vlastitih sredstava suda,
– sudjeluje u izradi i provedbi projekata sudske uprave te nadzire provedbu projekata
sudske uprave,
– skrbi i odgovara za uredno funkcioniranje informatičkog sustava u sudu,
– skrbi o pravodobnom i urednom vođenju statističkih podataka o radu suda,
– surađuje s jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave u svezi s nabavom
opreme i osiguranjem sredstava za pojedine aktivnosti sudova,
– obavlja i druge poslove koje mu povjeri predsjednik suda.
(4) Ravnatelj sudske uprave za svoj rad odgovoran je predsjedniku suda.
(5) Za ravnatelja sudske uprave može biti primljena osoba koja ima završen diplomski
sveučilišni studij prava ili ekonomije te odgovarajuće iskustvo na organizacijskim i
financijskim poslovima.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 11/411.3. Tajnik suda
Članak 36.
(1) Sud sa više od 15 sudaca može imati tajnika. Tajnik suda pomaže predsjedniku suda
u obavljanju poslova sudske uprave. Za tajnika suda može biti primljena osoba koja ima
završen diplomski sveučilišni studij prava.
(2) Za tajnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, Visokog trgovačkog suda Republike
Hrvatske, Visokog upravnog suda Republike Hrvatske i Visokog prekršajnog suda
Republike Hrvatske može biti primljena osoba koja ispunjava uvjete za višega sudskog
savjetnika u tom sudu.
(3) Tajnik suda brine se o urednom i pravodobnom obavljanju uredskih i drugih
tehničkih poslova u sudu, i to:
– organizira i odgovara za rad sudskih službenika i namještenika,
– prati i planira edukaciju službenika i namještenika kao i njihovu učinkovitost u radu,
– uz suglasnost predsjednika suda donosi odluke o rasporedu sudskih službenika i
namještenika,
– po ovlaštenju predsjednika suda odgovara na predstavke i pritužbe stranaka na rad
suda,
– obavlja i druge poslove iz nadležnosti sudske uprave koje mu povjeri predsjednik
suda,
– obavlja i druge poslove utvrđene posebnim zakonima.
(4) Tajnik suda za svoj rad odgovara predsjedniku suda.
2. Sudski odjeli
Članak 37.
(1) U sudovima u kojima ima više sudskih vijeća, odnosno sudaca pojedinaca koji
odlučuju o stvarima iz jednog ili više srodnih pravnih područja osnivaju se odjeli u čiji
sastav ulaze suci koji o tim stvarima odlučuju.
(2) Godišnjim rasporedom poslova osniva se odjel te određuje predsjednik odjela koji
rukovodi njegovim radom.
(3) U sudovima u kojima na poslovima provedbe ovrhe radi više sudskih službenika
mogu se osnovati sudskoovršiteljske službe. Rad službe odvija se pod neposrednim
nadzorom suca određenoga godišnjim rasporedom poslova.
(4) U županijskim sudovima u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku osnivaju se sudski
odjeli za postupanje u predmetima kaznenih djela iz nadležnosti Ureda za suzbijanje
korupcije i organiziranog kriminaliteta (u daljnjem tekstu: USKOK).
(5) U općinskim sudovima u sjedištu županijskih sudova iz stavka 4. ovoga članka,
predsjednici sudova dužni su osnovati poseban sudski odjel za postupanje u predmetima
kaznenih djela iz nadležnosti USKOK­a.
(6) Godišnjim rasporedom poslova određuju se suci i sudski službenici za rad na
predmetima iz nadležnosti utvrđene Zakonom o USKOK­u.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 12/41(7) Na predmetima iz nadležnosti utvrđene Zakonom o USKOK­u mogu raditi suci i
sudski službenici koji su prošli sigurnosnu provjeru, sukladno Zakonu o sigurnosnim
provjerama.
Članak 38.
(1) Na sjednicama sudskog odjela razmatraju se pitanja od interesa za rad odjela, a
posebice organizacija unutarnjeg poslovanja, sporna pravna pitanja, ujednačavanje
sudske prakse i pitanja važna za primjenu propisa iz pojedinih pravnih područja te
praćenje rada i stručnog usavršavanja sudaca, sudskih savjetnika i sudačkih vježbenika
raspoređenih na rad u odjel.
(2) Na sjednicama sudskih odjela županijskog suda, Visokog trgovačkog suda
Republike Hrvatske, Visokog upravnog suda Republike Hrvatske i Visokog prekršajnog
suda Republike Hrvatske razmatraju se i pitanja od zajedničkog interesa za sudove
nižeg stupnja s područja tih sudova.
(3) Na sjednici odjela Vrhovnog suda Republike Hrvatske razmatraju se pitanja od
zajedničkog interesa za pojedine ili sve sudove s područja Republike Hrvatske te se
razmatraju i daju mišljenja o nacrtima propisa iz pojedinoga pravnog područja.
Članak 39.
(1) Sjednicu sudskog odjela prema potrebi, a najmanje jednom u tri mjeseca saziva i
njezinim radom rukovodi predsjednik odjela, odnosno predsjednik suda. Kad
predsjednik suda sudjeluje u radu sjednice sudskog odjela, predsjeda sjednici i sudjeluje
u odlučivanju.
(2) Sjednica svih sudaca suda mora se sazvati kad to zahtijeva odjel suda ili jedna
četvrtina svih sudaca.
(3) Odluka na sjednici sudaca suda, odnosno sudskog odjela donosi se većinom glasova
svih sudaca, odnosno sudaca sudskog odjela.
(4) O radu sjednice vodi se zapisnik.
(5) Predsjednik suda, odnosno odjela može na sjednicu svih sudaca, odnosno odjela
pozvati i istaknute znanstvenike i stručnjake iz pojedinoga pravnog područja.
Članak 40.
(1) Sjednica odjela ili sudaca saziva se i kad se utvrdi da o pitanjima primjene zakona
postoje razlike u shvaćanjima između pojedinih odjela, vijeća ili sudaca ili kad u
jednom odjelu vijeće ili sudac odstupi od ranije prihvaćenog pravnog shvaćanja.
(2) Pravno shvaćanje prihvaćeno na sjednici svih sudaca odnosno sudskog odjela
Vrhovnog suda Republike Hrvatske, Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske,
Visokog upravnog suda Republike Hrvatske, Visokog prekršajnog suda Republike
Hrvatske i sjednici odjela županijskog suda obvezno je za sva drugostupanjska vijeća ili
suce pojedince tog odjela, odnosno suda.
(3) Predsjednik odjela može, prema potrebi, pozvati na sjednicu odjela profesore
diplomskog sveučilišnog studija prava, istaknute znanstvenike ili stručnjake u određenoj
grani prava.
Članak 41.
(1) Predsjednik suda godišnjim rasporedom poslova određuje jednog ili više sudaca za
praćenje i proučavanje sudske prakse.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 13/41(2) Ako je sukladno Okvirnim mjerilima za rad sudaca na poslove iz stavka 1. ovoga
članka raspoređeno više sudaca, može se osnovati poseban odjel.
3. Glasnogovornik suda
Članak 42.
(1) Sud ima glasnogovornika suda.
(2) Glasnogovornik suda je sudac, sudski savjetnik ili osoba koju odredi predsjednik
suda godišnjim rasporedom poslova.
(3) Predsjednik županijskog suda može odrediti jednog suca tog suda kao
glasnogovornika za županijski sud i općinske sudove s područja njegove nadležnosti.
Glasnogovorniku se može odrediti zamjenik.
(4) Glasnogovornik suda daje obavijesti o radu suda u skladu s ovim Zakonom,
Sudskim poslovnikom i Zakonom o pravu na pristup informacijama.
IV. POSEBNE ODREDBE O UNUTARNJEM USTROJSTVU
VRHOVNOG SUDA REPUBLIKE HRVATSKE
Članak 43.
(1) U Vrhovnom sudu Republike Hrvatske osnivaju se Kazneni odjel i Građanski odjel,
ustanovljuju se službe za praćenje, proučavanje i bilježenje sudske prakse pri odjelima,
služba za praćenje i proučavanje prakse sudova koji odlučuju na razini Vijeća Europe ili
Europske unije, Ured predsjednika, odjel ili služba za informatiku te jedinice stručnih i
pomoćno­tehničkih službi.
(2) Građanski odjel obuhvaća područja građanskog, trgovačkog i upravnog prava.
(3) Kazneni odjel obuhvaća područja kaznenog i prekršajnog prava te stegovnih
postupaka prema propisima o odvjetništvu i javnom bilježništvu.
(4) Suci se raspoređuju u odjele godišnjim rasporedom poslova.
(5) U Uredu predsjednika obavljaju se poslovi sudske uprave, poslovi međunarodne
suradnje, poslovi izobrazbe sudaca i poslovi protokola za potrebe toga suda.
(6) Na poslove protokola Vrhovnog suda Republike Hrvatske na odgovarajući se način
primjenjuju propisi o protokolu Hrvatskoga sabora i Vlade Republike Hrvatske.
Vrhovni sud može za svoje poslove protokola upotrebljavati objekte koji su u tu svrhu
na raspolaganju Hrvatskom saboru i Vladi Republike Hrvatske.
(7) Unutarnje ustrojstvo Vrhovnog suda Republike Hrvatske pobliže se uređuje
Poslovnikom tog suda i Sudskim poslovnikom, sukladno zakonu. Poslovnik Vrhovnog
suda Republike Hrvatske donosi predsjednik suda nakon pribavljenog mišljenja Opće
sjednice.
Članak 44.
(1) Za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske može biti izabrana osoba koja
ispunjava opće i posebne uvjete za suca tog suda.
(2) Prije stupanja na dužnost predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske polaže
pred predsjednikom Republike Hrvatske prisegu koja glasi:12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 14/41»Prisežem da ću se u obnašanju svoje dužnosti pridržavati Ustava i zakona te štititi
cjelovitost, suverenitet i državno ustrojstvo Republike Hrvatske i Ustavom i zakonom
utvrđene slobode i prava čovjeka.«.
(3) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske predstavlja Vrhovni sud Republike
Hrvatske i sudbenu vlast, obavlja poslove sudske uprave i druge poslove određene
zakonom i Poslovnikom o radu Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
(4) Ako je za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske izabrana osoba koja do
izbora nije obnašala sudačku dužnost u tom sudu, Državno sudbeno vijeće imenovat će
ga i sucem tog suda.
(5) Ako predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske odlukom Hrvatskog sabora ili
na svoj zahtjev bude razriješen dužnosti prije istaka mandata ili ne bude ponovno
izabran na tu dužnost, nastavlja obnašati dužnost suca u tom sudu.
Članak 45.
(1) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske dužan je jednom godišnje
Hrvatskom saboru podnijeti izvješće o stanju sudbene vlasti u protekloj godini.
(2) U godišnjem izvješću predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske može
upozoriti na stanje i djelovanje sudbene vlasti, organizacijske probleme u sudovima i
nedostatke u zakonodavstvu te dati prijedloge za unaprjeđenje rada sudova.
(3) Nakon iznesenog izvješća predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske,
Hrvatski sabor će, ako ocijeni potrebnim, zauzeti stajališta u svezi sa stanjem sudbene
vlasti.
(4) Prilikom zauzimanja stajališta Hrvatski sabor neće raspravljati niti zauzimati
stajališta o stanju pojedinih sudskih predmeta ili o radu pojedinih sudaca niti će na drugi
način dovoditi u pitanje samostalnost i neovisnost sudaca i sudbene vlasti.
Članak 46.
(1) Opću sjednicu Vrhovnog suda Republike Hrvatske čine predsjednik i svi suci toga
suda.
(2) Opću sjednicu saziva i njom predsjeda predsjednik suda. Opća sjednica mora biti
sazvana ako to zatraži odjel suda ili jedna četvrtina svih sudaca.
(3) Predsjednik suda može, prema potrebi, pozvati na Opću sjednicu i sjednicu odjela
profesore diplomskog sveučilišnog studija prava, istaknute znanstvenike ili stručnjake u
određenoj grani prava.
(4) Za pravovaljano odlučivanje na Općoj sjednici potrebna je nazočnost natpolovične
većine svih sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
(5) Odluke se donose većinom glasova svih sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
Članak 47.
Opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske:
1. daje mišljenje o nacrtu zakona ili drugog propisa kojim se uređuju pitanja od važnosti
za rad sudova ili obavljanje sudbene vlasti,
2. utvrđuje upute sudovima za praćenje sudske prakse,12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 15/413. daje mišljenje Ministarstvu pravosuđa o visini sredstava potrebnih za redovito
obavljanje poslova u sudovima,
4. obavlja i druge poslove propisane zakonom i Sudskim poslovnikom.
Članak 48.
(1) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske saziva Opću sjednicu Vrhovnog
suda Republike Hrvatske uz sudjelovanje predstavnika drugih sudova.
(2) Sjednicu iz stavka 1. ovoga članka čine svi suci Vrhovnog suda Republike Hrvatske
te po dva predstavnika Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske, Visokog
upravnog suda Republike Hrvatske i Visokog prekršajnog suda Republike Hrvatske i po
jedan predstavnik svakoga županijskog suda.
(3) Na sjednici iz stavka 1. ovog članka razmatraju se aktualna pitanja iz sudske prakse,
utvrđuje prijedlog okvirnih mjerila za rad sudaca i raspravljaju druga pitanja određena
zakonom.
V. SUDAČKO VIJEĆE
Članak 49.
(1) Sudačko vijeće:
– daje ocjenu obnašanja sudačke dužnosti,
– daje mišljenje o kandidatima za predsjednika suda,
– postupa povodom zahtjeva za ocjenu postojanja povrede Kodeksa sudačke etike,
– obavlja druge poslove određene ovim Zakonom, Zakonom o Državnom sudbenom
vijeću i Sudskim poslovnikom.
(2) Sudačka vijeća dužna su podnositi izvješća o svome radu sucima sudova koji su ih
izabrali najmanje jednom godišnje, a prema potrebi ih i na druge načine obavještavati o
obavljanju poslova iz svoje nadležnosti.
Članak 50.
(1) Sudačko vijeće osniva se za županijski sud i općinske sudove s područja tog
županijskoga suda, pri županijskom sudu.
(2) Za trgovačke sudove osniva se sudačko vijeće pri Visokom trgovačkom sudu
Republike Hrvatske, za upravne sudove pri Visokom upravnom sudu Republike
Hrvatske, a za prekršajne sudove pri Visokom prekršajnom sudu Republike Hrvatske.
(3) Poslove sudačkog vijeća za Vrhovni sud Republike Hrvatske obavlja sjednica svih
sudaca.
Članak 51.
(1) Sudačko vijeće županijskog suda ima 15 članova, od kojih je devet članova iz reda
sudaca županijskog suda i šest iz reda sudaca područnih općinskih sudova.
(2) Ako županijski sud, zajedno s područnim općinskim sudovima ima manje od 50
sudaca, sudačko vijeće ima devet članova, od kojih je šest članova iz reda sudaca
županijskog suda, a tri iz reda sudaca područnih općinskih sudova.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 16/41(3) Sudačko vijeće trgovačkih sudova ima 15 članova, od kojih je devet članova iz reda
sudaca Visokoga trgovačkog suda Republike Hrvatske, a šest iz reda sudaca trgovačkih
sudova.
(4) Sudačko vijeće upravnih sudova ima 15 članova, od kojih je devet članova iz redova
sudaca Visokog upravnog suda Republike Hrvatske, a šest iz reda sudaca upravnih
sudova.
(5) Sudačko vijeće prekršajnih sudova ima 15 članova, od kojih je devet članova iz
redova Visokoga prekršajnog suda Republike Hrvatske, a šest iz reda sudaca prekršajnih
sudova.
(6) U odlučivanju o poslovima sudačkog vijeća koji se odnose na suce županijskih
sudova, Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske, Visokog upravnog suda
Republike Hrvatske i Visokog prekršajnog suda Republike Hrvatske sudjeluju samo
članovi sudačkog vijeća iz reda sudaca tih sudova.
Članak 52.
Članovi sudačkog vijeća biraju se na rok od četiri godine tajnim glasovanjem.
Članak 53.
(1) Članove sudačkog vijeća iz reda sudaca županijskog suda biraju suci županijskog
suda, a članove sudačkog vijeća iz reda sudaca općinskih sudova suci općinskih sudova
s područja županijskog suda.
(2) Članove sudačkog vijeća trgovačkih, upravnih i prekršajnih sudova iz reda sudaca
Visokog trgovačkog suda Republike Hrvatske, Visokog upravnog suda Republike
Hrvatske i Visokog prekršajnog suda Republike Hrvatske biraju suci tih sudova, a
članove iz reda sudaca trgovačkih, upravnih i prekršajnih sudova suci tih sudova.
(3) Općinski sud, trgovački sud, upravni sud i prekršajni sud ne mogu u sudačkom
vijeću imati više od tri člana iz reda sudaca istog suda.
Članak 54.
(1) Svi suci imaju se pravo kandidirati za sudačko vijeće. Izabrani suci imaju dužnost
sudjelovati u radu sudačkog vijeća.
(2) Ako ovim Zakonom nije drukčije propisano, kandidati za članove sudačkih vijeća
mogu biti svi suci u sudovima koji ih biraju, a koji dužnost suca obnašaju na dan izbora
za sudačka vijeća.
(3) Član sudačkog vijeća ne može biti predsjednik suda, član Državnog sudbenog vijeća
ni sudac kojem je u prethodne četiri godine izrečena stegovna mjera.
Članak 55.
(1) Sudačko vijeće najkasnije tri mjeseca prije isteka mandata svim sudovima upućuje
obavijest o otvaranju kandidacijskog postupka. Suci se u roku od 30 dana mogu
kandidirati za sudačko vijeće ili njihovu kandidaturu mogu uz njihov pristanak istaći
sudovi. Kandidature se dostavljaju odgovarajućem sudačkom vijeću.
(2) Predsjednik sudačkog vijeća najkasnije dva mjeseca prije isteka mandata, posebno
za svaku vrstu sudova utvrđuje liste kandidata. Podatke potrebne za utvrđivanje liste
daju Ministarstvo pravosuđa i predsjednici sudova. Lista kandidata utvrđuje se
abecednim redom, a sadrži redni broj, prezime i ime kandidata te naziv suda u kojem
obnaša sudačku dužnost.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 17/41(3) Lista kandidata objavljuje se na oglasnoj ploči suda za koje se sudačko vijeće bira
najkasnije osam dana prije održavanja izbora.
(4) Na listu kandidata može se u roku od tri dana od objavljivanja izjaviti prigovor
izbornom povjerenstvu.
Članak 56.
(1) Postupak kandidiranja, glasovanja i utvrđivanja rezultata izbora provodi izborno
povjerenstvo, koje se sastoji od predsjednika i dva člana.
(2) Sudačko vijeće imenovat će izborno povjerenstvo prije isteka roka za utvrđivanje
liste kandidata.
(3) Članovi sudačkog vijeća i kandidati s utvrđene liste kandidata ne mogu biti
istodobno i članovi izbornog povjerenstva.
Članak 57.
(1) Izbori se moraju održati najkasnije 15 dana prije isteka mandata sudačkoga vijeća.
Dan i mjesto održavanja izbora određuje sudačko vijeće, vodeći računa o tome da se
svim sucima omogući nesmetano glasovanje.
(2) Izbori se provode tako da svaki sudac na listi kandidata koju mu je dostavilo izborno
povjerenstvo zaokruži najviše onoliko kandidata koliko se članova sudačkog vijeća bira.
(3) Na temelju provedenih izbora izborno će povjerenstvo u roku od dva dana utvrditi
redoslijed kandidata po broju glasova koje su dobili te objaviti imena kandidata koji su
izabrani za članove sudačkog vijeća. Rezultati se objavljuju na oglasnoj ploči suda za
koji se sudačko vijeće bira.
(4) Za članove sudačkog vijeća izabrani su kandidati koji su dobili najveći broj glasova.
Kandidati koji su po broju glasova iza izabranih članova vijeća smatraju se njihovim
zamjenicima. Ako je u sudačko vijeće iz istog prvostupanjskog suda izabrano više od tri
kandidata, smatrat će se izabranim samo kandidati iz tog suda koji imaju najveći broj
glasova.
(5) U slučaju da dva ili više kandidata imaju jednak broj glasova, izabran je kandidat
koji je dulje obnašao sudačku dužnost, a ako su oba kandidata jednako dugo obnašala tu
dužnost, izabranim se smatra stariji kandidat.
Članak 58.
(1) Protiv objavljene liste kandidata, zbog nepravilnosti u provođenju izbora i
objavljenih rezultata može se u roku od tri dana od objavljivanja rezultata izbora izjaviti
prigovor, o kojem u prvom stupnju odlučuje izborno povjerenstvo. Protiv odluke
izbornog povjerenstva može se u roku od tri dana izjaviti žalba o kojoj odlučuje
sudačko vijeće.
(2) Sudačko vijeće utvrđuje konačne rezultate najkasnije deset dana nakon njihovog
održavanja. O rezultatima izbora sudačko vijeće dužno je bez odgode obavijestiti
predsjednike sudova za koje se sudačko vijeće bira i Ministarstvo pravosuđa.
Članak 59.
Sudačko vijeće ima predsjednika i zamjenika koje biraju većinom glasova članovi
sudačkog vijeća.
Članak 60.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 18/41(1) Sudačko vijeće odlučuje na sjednici većinom glasova svih članova tajnim
glasovanjem.
(2) Sjednicu sudačkog vijeća saziva predsjednik sudačkog vijeća pisanim pozivom koji
se članovima dostavlja najmanje osam dana prije održavanja sjednice.
(3) O radu sudačkog vijeća vodi se zapisnik.
(4) Sudačko vijeće postupa sukladno Poslovniku o radu sudačkih vijeća. Poslovnik o
radu sudačkih vijeća donosi Vijeće koje čine predsjednici svih sudačkih vijeća u
Republici Hrvatskoj i Opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
Članak 61.
Predsjednik suda dužan je osigurati uvjete za rad sudačkog vijeća te na njegov zahtjev
dostaviti podatke ili obaviti pojedinu radnju.
Članak 62.
(1) Članu sudačkog vijeća prestaje dužnost prije isteka mandata:
– ako sam zatraži,
– ako prestane obnašati dužnost suca ili mu sudačka dužnost miruje,
– ako bude imenovan na drugi sud,
– ako bude imenovan na dužnost predsjednika suda,
– ako bude izabran za člana Državnoga sudbenog vijeća,
– ako je pravomoćno utvrđena njegova stegovna odgovornost.
(2) Ako član sudačkog vijeća prestane obnašati dužnost prije isteka mandata, dužnost
člana vijeća preuzima sudac koji je prema konačnim rezultatima izbora za sudačko
vijeće sljedeći po redoslijedu prema broju ostvarenih glasova.
(3) Mandat zamjenika kao člana sudačkog vijeća traje do isteka mandata sudačkog
vijeća.
VI. ZAŠTITA PRAVA NA SUĐENJE U RAZUMNOM ROKU
Članak 63.
Stranka u sudskom postupku koja smatra da nadležni sud nije odlučio u razumnom roku
o njezinom pravu ili obvezi ili o sumnji ili optužbi za kažnjivo djelo ima pravo na
sudsku zaštitu sukladno odredbama ovog Zakona.
Članak 64.
(1) Pravna sredstva za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku su:
1. zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku,
2. zahtjev za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom
roku.
(2) Postupak odlučivanja o zahtjevima iz stavka 1. ovog članka provodi se uz
odgovarajuću primjenu pravila o izvanparničnom postupku, u pravilu bez održavanja
ročišta.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 19/41Članak 65.
(1) Zahtjev za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku podnosi se sudu pred kojim se
postupak vodi.
(2) O zahtjevu odlučuje predsjednik suda, a ako se radi o predmetu u kojem postupa
predsjednik suda, o zahtjevu odlučuje zamjenik predsjednika suda.
(3) Predsjednik suda će u roku od 15 dana od primitka zahtjeva zatražiti od suca koji
postupa u predmetu izvješće o duljini trajanja postupka, razlozima zbog kojih postupak
nije okončan i mišljenje o roku u kojem se predmet može riješiti. Predsjednik suda
može obaviti i neposredan uvid u spis predmeta.
(4) Sudac koji postupa u predmetu dužan je izvješće dostaviti odmah, a najkasnije u
roku od 15 dana od traženja predsjednika suda.
(5) Pri odlučivanju o podnesenom zahtjevu predsjednik suda osobito će voditi računa o
vrsti predmeta, činjeničnoj i pravnoj složenosti predmeta, ponašanju stranaka te
postupanju suda.
(6) Predsjednik suda dužan je odlučiti o podnesenom zahtjevu u roku od 60 dana od
njegovog zaprimanja.
Članak 66.
(1) Ako predsjednik suda utvrdi da je zahtjev osnovan, odredit će rok u pravilu od
najdulje šest mjeseci, osim ako okolnosti slučaja ne nalažu određivanje duljeg roka, u
kojem sudac predmet mora riješiti. Rješenje kojim je utvrđena osnovanost zahtjeva ne
mora biti obrazloženo i protiv njega nije dopuštena žalba.
(2) Ako sudac ne riješi predmet u određenom roku, dužan je u roku od 15 dana od isteka
određenog roka o razlozima dostaviti pisano izvješće predsjedniku suda. Predsjednik
suda dostavit će bez odgode izvješće suca i svoje očitovanje predsjedniku neposredno
višeg suda i Ministarstvu pravosuđa.
Članak 67.
(1) Ako predsjednik suda utvrdi da je zahtjev neosnovan, odbit će ga rješenjem protiv
kojeg stranka ima pravo žalbe u roku od osam dana od primitka rješenja.
(2) Stranka ima pravo žalbe i ako predsjednik suda u roku od 60 dana od zaprimanja
njezinog zahtjeva o tome ne donese odluku.
(3) O žalbi odlučuje predsjednik neposredno višeg suda. Ako se zahtjev odnosi na
postupak koji je u tijeku pred Vrhovnim sudom Republike Hrvatske, o žalbi odlučuje
vijeće od tri suca tog suda. Predsjednik neposredno višeg suda odnosno vijeće može
žalbu odbiti kao neosnovanu i potvrditi prvostupanjsko rješenje ili preinačiti rješenje.
Članak 68.
(1) Ako sud predmet iz članka 65. ovoga Zakona ne riješi u određenom roku, stranka
može neposredno višem sudu u daljnjem roku od šest mjeseci podnijeti zahtjev za
isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku.
(2) Ako se zahtjev odnosi na postupak koji je u tijeku pred Visokim trgovačkim sudom
Republike Hrvatske, Visokim upravnim sudom Republike Hrvatske ili Visokim
prekršajnim sudom Republike Hrvatske, o zahtjevu odlučuje Vrhovni sud Republike
Hrvatske.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 20/41(3) O zahtjevu iz stavka 1. ovoga članka odlučuje rješenjem sudac pojedinac.
(4) Ako se zahtjev odnosi na postupak koji je u tijeku pred Vrhovnim sudom Republike
Hrvatske, o zahtjevu odlučuje vijeće od tri suca tog suda.
(5) Neposredno viši sud dužan je o podnesenom zahtjevu odlučiti u roku od šest
mjeseci.
Članak 69.
(1) Neposredno viši sud ili vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske odredit će rok u
kojem sud pred kojim je postupak u tijeku mora riješiti predmet te odrediti primjerenu
naknadu koja pripada podnositelju zbog povrede njegovog prava na suđenje u
razumnom roku.
(2) Ukupno određena primjerena naknada u jednom predmetu ne može iznositi više od
35.000,00 kuna.
(3) Protiv rješenja o zahtjevu za isplatu primjerene naknade zbog povrede prava na
suđenje u razumnom roku može se u roku od osam dana podnijeti žalba Vrhovnom sudu
Republike Hrvatske. O žalbi odlučuje vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske od tri
suca, a ako je rješenje donijelo vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske iz članka 68.
stavka 4. ovog Zakona, odlučuje vijeće od pet sudaca tog suda.
(4) Rješenje kojim se dosuđuje isplata primjerene naknade zbog povrede prava na
suđenje u razumnom roku dostavlja se odmah nakon pravomoćnosti predsjedniku suda
pred kojim je došlo do povrede prava na suđenje u razumnom roku, predsjedniku
Vrhovnog suda Republike Hrvatske i Ministarstvu pravosuđa.
(5) Naknada iz stavka 1. ovoga članka isplaćuje se iz sredstava državnog proračuna.
(6) Ako predmet iz stavka 1. ovoga članka ne bude riješen u određenom roku,
predsjednik suda dužan je o razlozima u roku od 15 dana od isteka određenog roka
dostaviti pisano izvješće predsjedniku neposredno višeg suda i Ministarstvu pravosuđa.
Članak 70.
Ako je pred Europskim sudom za ljudska prava pokrenut postupak za zaštitu prava na
suđenje u razumnom roku i zastupnik Vlade Republike Hrvatske pred Europskim
sudom za ljudska prava zatraži podatke o predmetu od suda pred kojim je u tijeku
postupak, taj sud je dužan o zahtjevu zastupnika Vlade Republike Hrvatske i razlozima
dugotrajnosti postupka obavijestiti predsjednika neposredno višeg suda, predsjednika
Vrhovnog suda Republike Hrvatske i Ministarstvo pravosuđa.
VII. PRAVOSUDNA UPRAVA
Članak 71.
(1) Ministarstvo pravosuđa ima ovlast najvišeg tijela za obavljanje poslova pravosudne
uprave.
(2) U obavljanju poslova pravosudne uprave ministar pravosuđa obraća se predsjedniku
odgovarajućeg suda.
(3) Ministar pravosuđa u obavljanju poslova pravosudne uprave može poništiti ili
ukinuti svaki nepravilan ili nezakonit akt donesen u obavljanju poslova sudske uprave
ili sam donijeti akt koji nije donesen ili nije pravodobno donesen.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 21/41(4) Ministar pravosuđa donosi odluku o načinu korištenja informatičkih sustava u
sudovima.
Članak 72.
U pravosudnu upravu spadaju poslovi koji služe obavljanju sudbene vlasti:
1. izrada prijedloga zakona i drugih propisa za ustanovljavanje, nadležnost, sastav i
ustrojstvo sudova i postupak pred sudovima,
2. skrb za stručno usavršavanje sudaca, službenika i namještenika,
3. osiguranje materijalnih, financijskih, prostornih i drugih uvjeta za rad sudova,
4. informatizacija sudova,
5. prikupljanje statističkih i drugih podataka o djelovanju sudova,
6. ispitivanje predstavki građana na rad sudova koje se odnose na odugovlačenje
sudskog postupka, na ponašanje suca ili drugog djelatnika suda prema stranci u tijeku
postupka ili obavljanja drugih službenih radnji,
7. nadzor nad financijskim i materijalnim poslovanjem sudova,
8. nadzor nad redovitim obavljanjem poslova u sudu te provođenjem Sudskog
poslovnika,
9. obavljanje međunarodne pravne pomoći i pravosudne suradnje,
10. drugi poslovi određeni zakonom.
Članak 73.
(1) Ministarstvo pravosuđa vodi evidenciju sudaca, sudskih savjetnika, sudačkih
vježbenika i drugih zaposlenika u sudovima.
(2) Podatke za potrebe evidencije Ministarstvu pravosuđa dostavljaju sudovi na način
što ga naputkom propiše ministar pravosuđa.
Članak 74.
(1) Evidencija sudaca sadrži sljedeće podatke:
1. osobne podatke,
2. podatke o imenovanju i razrješenju,
3. podatke o uspjehu u tijeku studija,
4. podatke o vježbeničkoj praksi,
5. podatke o objavljenim stručnim ili znanstvenim radovima,
6. ocjene obnašanja sudačke dužnosti,
7. podatke o napredovanju,
8. podatke o stručnom usavršavanju u Pravosudnoj akademiji i drugim oblicima
stručnog usavršavanja,12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 22/419. podatke o pravomoćno izrečenim stegovnim kaznama.
(2) Osobni podaci sadrže sljedeće podatke: ime, prezime, ime roditelja, dan, mjesec i
godina rođenja, OIB, nacionalnost, podatke o prebivalištu, završenom diplomskom
sveučilišnom studiju prava, posebnim znanjima i članovima obiteljskog domaćinstva
(bračni drug, djeca i roditelji).
(3) Tijela koja imaju podatke o kojima se vodi evidencija iz stavka 1. ovoga članka
dužna su ih dostaviti Ministarstvu pravosuđa.
Članak 75.
Ministarstvo pravosuđa od sudova može tražiti izvješća i podatke o obavljanju sudbene
vlasti i poslova sudske uprave, a u okviru svojega djelokruga može obaviti neposredan
uvid u rad suda i tražiti izvješća o razlozima nepostupanja u pojedinom predmetu, kao i
dostavu pojedinog predmeta na uvid te održati zajednički sastanak sa sudovima radi
razmatranja pitanja u svezi s obavljanjem sudbene vlasti i primjenom novih propisa.
Članak 76.
(1) Ministar pravosuđa donosi Sudski poslovnik.
(2) Sudskim poslovnikom propisuju se osnove za ustrojstvo sudova i poslovanje u
sudovima, a posebno: pravila o unutarnjem ustrojstvu, pravila o vođenju upisnika,
pomoćnih knjiga i obrazaca za rad, postupak sa spisima od prijama do pohrane u arhiv,
postupak poslovanja u svezi s međunarodnom pravnom pomoći, pravila o priopćenjima
javnosti o radu suda, pravila o vođenju statistike, pravila o rasporedu predmeta u rad,
pravila za rad odjela za podršku svjedocima i žrtvama te pravila za pribavljanje
potrebnih podataka iz sudskih spisa za rad odjela za podršku svjedocima i žrtvama,
pravila za rad sudskih ovršitelja, pravila za pozivanje i raspoređivanje sudaca porotnika,
rad vijeća, sjednica odjela i općih sjednica, provedbena pravila o vođenju postupka i
dostavljanju odluka na jeziku i pismu etničke i nacionalne zajednice ili manjine,
raspored radnog vremena u tijeku radnog dana ili tjedna, pravila o postupanju s
oduzetim predmetima u kaznenim postupcima, pravila o posebnim oznakama na
sudskim vozilima, standardi poslovnog prostora i opreme u sudovima i druga pitanja od
važnosti za unutarnje poslovanje sudova.
(3) Sudskim poslovnikom propisuje se i način ustrojavanja i poslovanja zajedničkih
službi u sudskim zgradama u kojima je smješteno više sudova.
Članak 77.
(1) Sucima i službenim osobama u sudu izdaje se službena iskaznica.
(2) Za vrijeme vođenja rasprave ili sjednice kojoj prisustvuju stranke, kao i u drugim
prigodama određenim zakonom ili Sudskim poslovnikom, sudac nosi sudačku odoru.
(3) Ministar pravosuđa propisat će pravilnikom obrazac i postupak izdavanja službene
iskaznice te izgled sudačke odore.
Članak 78.
Broj sudaca u pojedinom sudu određuje ministar pravosuđa u skladu s mjerilima za
određivanje broja sudaca vodeći računa o prilivu predmeta, strukturi predmeta,
zaostacima u radu suda i broju predmeta koji sudac mora okvirno riješiti u
jednogodišnjem razdoblju.
Članak 79.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 23/41(1) Okvirna mjerila za rad sudaca propisuje ministar pravosuđa na prijedlog Opće
sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
(2) Ministar pravosuđa upozorit će Opću sjednicu Vrhovnog suda Republike Hrvatske
na potrebu donošenja Okvirnih mjerila za rad sudaca te njihovih izmjena ili dopuna
kada to nalažu izmjene propisa ili provedba drugih mjera iz ovlasti Ministarstva
pravosuđa.
(3) Ako Opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske ne postupi po upozorenju
ministra pravosuđa, predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske dužan je ministra
pravosuđa izvijestiti o razlozima u roku od 30 dana.
VIII. PRAVOSUDNA INSPEKCIJA
Članak 80.
(1) Poslove nadzora nad pravilnim i zakonitim obavljanjem poslova sudske uprave u
sudovima obavljaju pravosudni inspektori Ministarstva pravosuđa.
(2) Poslove pravosudnog inspektora mogu obavljati osobe koje ispunjavaju uvjete za
suca županijskog suda.
(3) Nadzor nad materijalnim i financijskim poslovanjem sudova obavljaju viši stručni
savjetnici i stručni savjetnici Ministarstva pravosuđa.
Članak 81.
(1) Inspekcijski nadzor provodi se u skladu s godišnjim planom nadzora, kojeg na
prijedlog čelnika pravosudne inspekcije donosi ministar pravosuđa do kraja kalendarske
godine za iduću godinu (redoviti inspekcijski nadzor).
(2) U godišnjem planu nadzora navest će se i sudovi u kojima je prema rezultatima
nadzora provedenog tijekom kalendarske godine u idućoj kalendarskoj godini potrebno
ponoviti nadzor (kontrolni inspekcijski nadzor).
(3) Prijedlog za provedbu izvanrednog inspekcijskog nadzora mogu dati predsjednik
Vrhovnog suda Republike Hrvatske, predsjednik neposredno višeg suda i predsjednik
Državnog sudbenog vijeća, a odredit će ga ministar pravosuđa rješenjem.
Članak 82.
Inspekcijski nadzor provodi se kao:
1. neposredan inspekcijski nadzor, izravnim uvidom u dokumentaciju, podatke, uvjete i
način rada nadziranog suda,
2. posredan inspekcijski nadzor, uvidom u dostavljenu dokumentaciju i podatke
nadziranog suda.
Članak 83.
(1) Rješenje o provedbi neposrednog inspekcijskog nadzora dostavit će se nadziranom
sudu, najkasnije dan prije početka nadzora.
(2) Iznimno od stavka 1. ovog članka, neposredan inspekcijski nadzor može biti
proveden i bez prethodne dostave rješenja, u slučaju postojanja razloga za hitno
postupanje.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 24/41(3) Predsjednik nadziranog suda dužan je omogućiti nesmetanu provedbu inspekcijskog
nadzora, što uključuje osiguranje radnog prostora za provedbu nadzora, korištenje
tehničkih pomagala, dokumentacije i podataka koji su predmet nadzora.
(4) U provedbi nadzora od predsjednika suda i drugog sudskog osoblja prema potrebi se
mogu uzimati izjave.
Članak 84.
(1) O provedenom neposrednom inspekcijskom nadzoru sastavlja se zapisnik koji mora
sadržavati podatke o utvrđenim činjenicama, mjerama koje se predlažu poduzeti radi
otklanjanja utvrđenih nepravilnosti i nezakonitosti, mjerama koje se predlažu poduzeti
radi povećanja učinkovitosti u djelovanju suda te rokove za poduzimanje mjera.
(2) Zapisnik može sadržavati prijedlog ministru pravosuđa da iz osnova predviđenih u
odredbama Zakona o Državnom sudbenom vijeću podnese prijedlog za razrješenje
predsjednika nadziranog suda.
(3) Zapisnik o inspekcijskom nadzoru dostavlja se predsjedniku suda. Predsjednik
nadziranog suda dužan je pisano se očitovati na zapisnik, najkasnije u roku od osam
dana od dana zaprimanja.
(4) Zapisnik o provedenom neposrednom inspekcijskom nadzoru i očitovanje
predsjednika nadziranog suda dostavit će se predsjedniku Vrhovnog suda Republike
Hrvatske, predsjedniku neposredno višeg suda i Državnom sudbenom vijeću.
(5) Predsjednik suda dužan je otkloniti utvrđene nepravilnosti u radu sudske uprave u
rokovima utvrđenim u zapisniku o provedenom nadzoru. O poduzetim mjerama
predsjednik suda dužan je pisanim putem obavijestiti predsjednika neposredno višeg
suda, predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, Ministarstvo pravosuđa i
Državno sudbeno vijeće.
IX. PRAVA I DUŽNOSTI SUDACA
1. Obnašanje sudačke dužnosti
Članak 85.
Sudac obnaša sudačku dužnost samostalno ili sudjelujući u radu sudskog vijeća.
Članak 86.
(1) Poslovi u sudu raspoređuju se na kraju svake kalendarske godine za sljedeću godinu.
(2) U sudovima u kojima nisu ustrojeni sudski odjeli predmeti se raspoređuju po
abecednom redu prezimena sudaca, tako da svaki sudac dobije iz svakog upisnika po
jedan predmet sve dok se svi predmeti ne rasporede.
(3) U sudovima u kojima su ustrojeni sudski odjeli predmeti se raspoređuju po
abecednom redu prezimena sudaca u odjelu.
(4) Sudskim vijećima sudova drugog i trećeg stupnja predmeti se raspoređuju po
abecednom redu prezimena predsjednika vijeća. Predsjednik sudskog vijeća raspoređuje
predmete u rad članovima vijeća po abecednom redu njihovih prezimena.
(5) Prilikom rasporeda predmeta vodit će se računa o ravnomjernom rasporedu
predmeta te vrsti i složenosti predmeta.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 25/41(6) U sudovima u kojima je u primjeni sustav za automatsku dodjelu predmeta,
predmeti se u rad sucima raspoređuju nasumično.
2. Prava suca
Članak 87.
(1) Sudac ima pravo na:
– plaću koja je utvrđena za suca suda u koji je imenovan,
– dodatak na plaću kada je sudac upućen na rad u drugi sud,
– naknadu umjesto plaće kad je spriječen obnašati sudačku dužnost,
– mirovinsko i zdravstveno osiguranje i prava koja iz toga proizlaze po općim
propisima,
– odmore i dopuste koje imaju zaposlenici u sudu i godišnji odmor u trajanju od 30
radnih dana,
– materijalne troškove pod uvjetima utvrđenim zakonom i drugim propisima,
– naknadu za odvojeni život od obitelji, kao i naknadu troškova putovanja u mjesto
stanovanja obitelji u vrijeme tjednog odmora i državnih blagdana, kada je sudac
privremeno upućen na rad u drugi sud ili raspoređen na rad u Ministarstvo pravosuđa ili
obnaša dužnost suca najvišeg suda određene vrste ili suca Vrhovnog suda Republike
Hrvatske,
– naknadu troškova prijevoza na posao i s posla ako sudac ne prebiva u mjestu sjedišta
suda,
– naknadu za službena putovanja i putne troškove u svezi s obnašanjem sudačke
dužnosti,
– stručno usavršavanje u okviru sredstava osiguranih za tu namjenu.
(2) Visinu dodatka na plaću sucu koji je upućen na rad u drugi sud utvrđuje pravilnikom
ministar pravosuđa.
Članak 88.
(1) Ako sudac bude imenovan za ministra pravosuđa, zamjenika ministra ili pomoćnika
ministra u Ministarstvu pravosuđa, suca Ustavnog suda Republike Hrvatske ili na
prijedlog Vlade Republike Hrvatske bude imenovan za suca međunarodnog suda ili na
neku drugu dužnost u međunarodnim sudovima, međunarodnim misijama ili
organizacijama, sudačka dužnost mu miruje dok obnaša dužnost na koju je imenovan.
(2) Sudac uz svoj pristanak može biti raspoređen i na druge poslove u Ministarstvo
pravosuđa, Pravosudnu akademiju i Državno sudbeno vijeće na vrijeme do četiri
godine. Za vrijeme na koje je sudac raspoređen u Ministarstvo pravosuđa, Pravosudnu
akademiju i Državno sudbeno vijeće sudačka dužnost mu miruje.
(3) Sucu se vrijeme provedeno na poslovima iz stavaka 1. i 2. ovog članka priznaje kao
vrijeme provedeno u obavljanju sudačke dužnosti.
(4) U slučaju iz stavaka 1. i 2. ovoga članka sudac ima pravo na plaću koja je za njega
povoljnija.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 26/41(5) Rješenje o rasporedu suca prema stavku 2. ovoga članka donosi ministar pravosuđa
uz suglasnost predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
3. Dužnosti suca
Članak 89.
Sudac se mora ponašati tako da čuva svoj ugled i ugled sudbene vlasti te ne dovede u
pitanje svoju nepristranost i neovisnost u suđenju i samostalnost sudbene vlasti.
Članak 90.
(1) Sudac ne smije biti član političke stranke niti se baviti političkom djelatnošću.
(2) Suci se slobodno udružuju u sudačke udruge radi zaštite neovisnosti i interesa
sudaca.
Članak 91.
(1) Sudac se ne smije koristiti svojim radom u sudu i ugledom suda za ostvarenje svojih
privatnih interesa.
(2) Sudac ne smije obavljati odvjetničku ili javnobilježničku službu, poslove člana
upravnog ili nadzornog odbora trgovačkog društva ili druge pravne osobe.
(3) Sudac ne smije obavljati drugu službu ili posao koji bi mogli utjecati na njegovu
samostalnost, nepristranost i neovisnost ili umanjiti njegov društveni ugled ili su inače
nespojivi s obnašanjem sudačke dužnosti.
Članak 92.
Odobrenje za obavljanje određene službe ili posla na zahtjev suca daje predsjednik
suda, za predsjednika suda predsjednik neposredno višeg suda, a za predsjednika
Vrhovnog suda Republike Hrvatske Opća sjednica tog suda.
Članak 93.
(1) Sudac je dužan predmete koji su mu raspoređeni u rad rješavati redoslijedom
njihova zaprimanja u sud, vodeći računa i o predmetima koji su posebnim propisom
utvrđeni kao hitni.
(2) Sudac je dužan nadzirati pravodoban i potpun unos podatka o predmetu u
informatički sustav koji se primjenjuje u sudu.
(3) Sudac je dužan stalno se stručno usavršavati i sudjelovati u programima obrazovanja
i usavršavanja Pravosudne akademije. Sudac može sudjelovati i u drugim oblicima
obrazovanja i stručnog usavršavanja.
(4) Sudac može pisati stručne i znanstvene radove, objavljivati sadržaj pravomoćnih
sudskih odluka, sudjelovati kao predavač na Pravosudnoj akademiji te kao nastavnik ili
suradnik u nastavi iz područja prava na sveučilišnom i stručnom studiju, sudjelovati u
radu stručnih ili znanstvenih skupova i povjerenstava, kao i u pripremanju nacrta
propisa te za navedeni rad primiti naknadu.
4. Praćenje rada sudaca
Članak 94.
Rad sudaca prati se:12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 27/411. utvrđivanjem ispunjava li sudac svoje sudačke obveze i
2. ocjenjivanjem obnašanja sudačke dužnosti.
4.1. Ispunjavanje sudačke obveze
Članak 95.
(1) Predsjednik suda u kojem sudac obnaša sudačku dužnost rješenjem utvrđuje za
prethodnu kalendarsku godinu je li sudac ispunio svoje sudačke obveze prema
kriterijima iz članka 97. ovoga Zakona.
(2) Predsjednik suda dužan je rješenje iz stavka 1. ovoga članka donijeti najkasnije do
31. ožujka tekuće godine.
(3) Ako predsjednik suda utvrdi da sudac bez opravdanog razloga nije donio u
jednogodišnjem razdoblju broj odluka utvrđen Okvirnim mjerilima za rad sudaca ili je
neuredno obnašao sudačku dužnost, dužan je protiv takvog suca pokrenuti stegovni
postupak, sukladno Zakonu o Državnom sudbenom vijeću. Protiv predsjednika suda
stegovni postupak pokreće predsjednik neposredno višeg suda.
(4) Ako predsjednik suda utvrdi da sudac zbog opravdanih razloga u jednogodišnjem
razdoblju nije donio broj odluka utvrđen Okvirnim mjerilima za rad sudaca, dužan je u
obrazloženju rješenja iz stavka 1. ovog članka navesti o kojim se opravdanim razlozima
radi te rješenje dostaviti predsjedniku neposredno višeg suda.
(5) Protiv rješenja predsjednika suda kojim se utvrđuje je li sudac ispunio sudačke
obveze, sudac može podnijeti prigovor predsjedniku suda u roku od tri dana od primitka
rješenja.
(6) O prigovoru iz prethodnog stavka predsjednik suda dužan je odlučiti u roku od osam
dana. Predsjednik suda prigovor može odbiti ili ga prihvatiti i donijeti novo rješenje.
(7) Ako prigovor bude odbijen, sudac ima pravo žalbe predsjedniku neposredno višeg
suda u roku od osam dana od dostave odluke o prigovoru. Predsjednik neposredno višeg
suda može donijeti odluku kojom potvrđuje rješenje predsjednika suda iz stavka 1.
ovoga članka ili prihvatiti žalbu i donijeti novo rješenje. Protiv ovog rješenja sudac
nema pravo izjavljivanja pravnih lijekova.
4.2. Ocjenjivanje sudaca
Članak 96.
(1) Suci, izuzev sudaca Vrhovnog suda Republike Hrvatske, ocjenjuju se u postupku
imenovanja na drugi sud i kada se kandidiraju za predsjednika suda.
(2) U postupku napredovanja suca za suca županijskog suda, Visokog trgovačkog suda
Republike Hrvatske, Visokog upravnog suda Republike Hrvatske i Visokog prekršajnog
suda Republike Hrvatske ocjenjuje se rad suca u razdoblju od posljednjih pet godina u
kojem je sudac obnašao sudačku dužnost, a za suca Vrhovnog suda Republike Hrvatske
rad suca u razdoblju od posljednjih deset godina.
Članak 97.
Sudačko vijeće ocjenjuje rad suca prema sljedećim mjerilima:
1. broj odluka koje je sudac donio u odnosu na broj odluka koje je trebao donijeti na
temelju Okvirnih mjerila za rad sudaca,12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 28/412. rezultat rada po vrstama predmeta u apsolutnim brojevima i postotku,
3. poštivanje rokova za donošenje i izradu odluka,
4. kvaliteta odluka povodom izjavljenih pravnih lijekova (potvrđene, ukinute ili
preinačene u apsolutnom broju i postotku u odnosu na ukupan broj donesenih odluka, u
odnosu na broj odluka u predmetima u kojima je izjavljen pravni lijek te broj odluka
ukinutih zbog bitnih povreda postupka),
5. druge aktivnosti suca.
Članak 98.
Metodologiju izrade ocjene obnašanja sudačke dužnosti donosi Državno sudbeno
vijeće, uz prethodno mišljenje Vijeća koje čine predsjednici svih sudačkih vijeća u
Republici Hrvatskoj i Opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
Članak 99.
(1) Ocjena obnašanja sudačke dužnosti može biti:
1. izvrsno obnaša sudačku dužnost 130 – 150 bodova,
2. vrlo uspješno obnaša sudačku dužnost 110 – 129 bodova,
3. uspješno obnaša sudačku dužnost 90 – 109 bodova,
4. zadovoljavajuće obnaša sudačku dužnost 70 – 89 bodova,
5. nezadovoljavajuće obnaša sudačku dužnost manje od 70 bodova.
(2) Sudačko vijeće utvrđuje ocjenu na temelju zbroja bodova ostvarenih prema
mjerilima iz članka 97. ovoga Zakona.
Članak 100.
(1) Odluka o ocjeni sastoji se od zaglavlja, uvoda, izreke, obrazloženja i upute o
pravnom lijeku.
(2) Odluku u ime sudačkog vijeća potpisuje predsjednik te se na nju stavlja otisak
službenog pečata suda za koje je sudačko vijeće osnovano.
(3) Odluku o ocjeni sudačko vijeće dužno je donijeti najkasnije u roku od 60 dana od
dana zaprimanja zahtjeva Državnog sudbenog vijeća za donošenjem ocjene.
(4) Ako sudačko vijeće ne donese odluku o ocjeni u roku iz stavka 3. ovog članka,
predsjedniku sudačkog vijeća prestaje dužnost predsjednika. Rješenje kojim se utvrđuje
prestanak dužnosti predsjednika sudačkog vijeća donijet će predsjednik Sudačkog
vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske na prijedlog predsjednika Državnog
sudbenog vijeća.
Članak 101.
Odluka o ocjeni se dostavlja sucu na kojega se odnosi, predsjedniku suda u kojem sudac
obnaša sudačku dužnost, predsjedniku Vrhovnog suda Republike Hrvatske i
Ministarstvu pravosuđa.
Članak 102.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 29/41(1) Sudac ima pravo u roku od osam dana od dana dostave odluke izjaviti žalbu
posebnom vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske sastavljenom od pet sudaca. Žalba
se predaje sudačkom vijeću koje je donijelo pobijanu odluku. Ako se žalba preda vijeću
Vrhovnog suda Republike Hrvatske, ono će je bez odgode proslijediti sudačkom vijeću
koje je donijelo odluku o ocjeni. Žalba koja je u roku predana vijeću Vrhovnog suda
Republike Hrvatske smatra se pravodobnom.
(2) Ako se žalba izjavljuje zbog nedonošenja odluke o ocjeni, žalba se može predati
izravno i vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
(3) Sudačko vijeće koje je donijelo odluku o ocjeni ispitat će je li žalba pravodobna i
izjavljena od ovlaštene osobe. Ako žalba nije pravodobna ili izjavljena od ovlaštene
osobe, odbacit će je rješenjem.
(4) Kad sudačko vijeće koje je donijelo odluku o ocjeni utvrdi da je žalba pravodobna i
izjavljena od ovlaštene osobe, razmotrit će osnovanost navoda žalbe.
(5) Kad sudačko vijeće koje je donijelo pobijanu odluku ocijeni da je žalba osnovana u
cijelosti, zamijenit će pobijanu odluku novom.
(6) Ako sudačko vijeće koje je donijelo pobijanu odluku ne odbaci žalbu ili ne zamijeni
pobijanu odluku novom, može se očitovati na navode žalbe u roku od tri dana od dana
dostave žalbe. Nakon toga u daljnjem roku od tri dana sudačko vijeće mora dostaviti
predmet vijeću Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
(7) Žalba odgađa pravne učinke odluke o ocjeni.
Članak 103.
(1) Vijeće iz članka 102. stavka 1. ovoga Zakona imenuje Sudačko vijeće Vrhovnog
suda Republike Hrvatske većinom glasova svih članova, u vrijeme kada se utvrđuje
godišnji raspored poslova u Vrhovnom sudu Republike Hrvatske za sljedeću
kalendarsku godinu.
(2) Istodobno se imenuje i pet članova koji u slučaju spriječenosti zamjenjuju članove
vijeća (zamjenici članova).
(3) Predsjednika i zamjenika predsjednika Vijeća imenuje sudačko vijeće Vrhovnog
suda Republike Hrvatske iz reda članova Vijeća dvotrećinskom većinom glasova.
Članak 104.
(1) Vijeće Vrhovnog suda Republike Hrvatske može žalbu odbaciti kao nepravodobnu
ili nedopuštenu ili je odbiti, odnosno žalbu prihvatiti te odluku o ocjeni ukinuti u
cijelosti ili djelomično ili je izmijeniti.
(2) Odluku o žalbi vijeće iz stavka 1. ovog članka dužno je donijeti u roku od 30 dana.
5. Odgovornost za štetu
Članak 105.
(1) Republika Hrvatska odgovara za štetu koju stranci u postupku nanese sudac svojim
nezakonitim ili nepravilnim radom u obnašanju sudačke dužnosti.
(2) Republika Hrvatska zatražit će od suca povrat isplaćene naknade samo kad je sudac
štetu učinio namjerno ili iz krajnje nepažnje.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 30/41(3) Republika Hrvatska tražit će od suca povrat isplaćene naknade zbog povrede prava
na suđenje u razumnom roku ako je povreda nastala namjerom ili krajnjom nepažnjom
suca.
(4) Predsjednik suda pred kojim je došlo do povrede prava na suđenje u razumnom roku
u smislu stavka 3. ovog članka dužan je nadležnom državnom odvjetništvu dostaviti
podatke potrebne za pokretanje postupka iz stavka 3. ovoga članka.
X. KODEKS SUDAČKE ETIKE
Članak 106.
(1) Kodeks sudačke etike (u daljnjem tekstu: Kodeks) utvrđuje etička načela i pravila
ponašanja sudaca radi čuvanja dostojanstva i ugleda sudačke dužnosti.
(2) Pri obavljanju dužnosti i u svoje slobodno vrijeme suci su dužni poštovati zakon i
Kodeks.
Članak 107.
(1) Kodeks donosi vijeće koje čine predsjednici svih sudačkih vijeća u Republici
Hrvatskoj.
(2) Vijeće iz stavka 1. ovoga članka saziva i predsjeda mu predsjednik Sudačkog vijeća
Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Predsjednik vijeća mora sazvati sjednicu vijeća
kad to pisano zahtijeva jedna četvrtina predsjednika svih sudačkih vijeća.
(3) Predsjednik vijeća rukovodi radom na sastavljanju nacrta Kodeksa. Nacrt se
dostavlja svim predsjednicima sudačkih vijeća radi davanja prijedloga i primjedaba u
primjerenom roku. Predsjednici sudačkih vijeća dužni su s tekstom nacrta upoznati
suce.
(4) Po pribavljenim prijedlozima i primjedbama Vijeće utvrđuje prijedlog Kodeksa i
dostavlja ga na raspravu sucima. Suci mogu u roku od 30 dana dati primjedbe i
prijedloge na dostavljeni prijedlog Kodeksa.
(5) Nacrt i prijedlog Kodeksa dostavljaju se na mišljenje Udruzi hrvatskih sudaca.
(6) Vijeće donosi Kodeks javnim glasovanjem većinom glasova svih članova.
(7) Kodeks se objavljuje na internetskoj stranici svakog suda.
(8) Kodeks se mijenja i dopunjuje po istom postupku po kojem je donesen, a na
prijedlog Sudačkog vijeća Vrhovnog suda Republike Hrvatske, jedne četvrtine sudačkih
vijeća u Republici Hrvatskoj, većine predsjednika svih sudačkih vijeća ili Udruge
hrvatskih sudaca.
(9) Prijedlog za izmjene i dopune Kodeksa mogu dati predsjednik Vrhovnog suda
Republike Hrvatske, ministar pravosuđa i najmanje deset sudaca.
XI. SUDSKI SLUŽBENICI I NAMJEŠTENICI
Članak 108.
(1) Broj sudskih službenika i namještenika za obavljanje stručnih, uredskih i tehničkih
poslova određuje ministar pravosuđa.
(2) Zapošljavanje državnih službenika i namještenika u sudu, plaće i ostala prava,
obveze i odgovornosti iz rada te odgovornost za povrede službene dužnosti uređuju se12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 31/41propisima o državnim službenicima i namještenicima i općim propisima o radu.
(3) Radna mjesta u sudovima mogu se popunjavati samo uz odobrenje Ministarstva
pravosuđa.
(4) Kod prijama sudskih službenika i namještenika u sudove mora se voditi računa o
zastupljenosti službenika i namještenika pripadnika nacionalnih manjina.
(5) Propise o potrebnom stupnju obrazovanja sudskih službenika i namještenika,
obavljanju vježbeničke prakse, uvjetima za polaganje državnog stručnog ispita,
programu i načinu polaganja tog ispita te druga pitanja s tim u svezi donosi ministar
pravosuđa.
(6) Sudski službenici mogu rješenjem ministra pravosuđa prema potrebi službe biti
premješteni na rad u drugi sud.
1. Sudski savjetnici
Članak 109.
(1) Sud može imati sudske savjetnike i više sudske savjetnike.
(2) Sudski savjetnik može biti osoba koja ima završen diplomski sveučilišni studij prava
i položen pravosudni ispit.
(3) Viši sudski savjetnik i sudski savjetnik u Vrhovnom sudu Republike Hrvatske može
biti osoba koja ima završen diplomski sveučilišni studij prava, položen pravosudni ispit
i koja je radila najmanje dvije godine kao sudski savjetnik, pravosudni dužnosnik,
odvjetnik ili javni bilježnik, odnosno osoba koja je radila na drugim pravnim poslovima
nakon položenog pravosudnog ispita najmanje pet godina.
(4) Viši sudski savjetnik u Vrhovnom sudu može biti osoba koja je najmanje četiri
godine radila kao sudski savjetnik, pravosudni dužnosnik, odvjetnik ili javni bilježnik,
odnosno osoba koja je najmanje deset godina nakon položenog pravosudnog ispita
radila na drugim pravnim poslovima.
(5) Polaznici Državne škole za pravosudne dužnosnike koji su sudski savjetnici
raspoređuju se na mjesto viši sudski savjetnik na neodređeno vrijeme. Polaznici
Državne škole za pravosudne dužnosnike koji nisu sudski savjetnici primaju se u
državnu službu na neodređeno vrijeme i raspoređuju na radno mjesto viši sudski
savjetnik u sudovima u koje ih rasporedi Državno sudbeno vijeće.
(6) Ako viši savjetnik iz stavka 5. ovoga članka u roku utvrđenom posebnim zakonom
ne završi Državnu školu za pravosudne dužnosnike, prestaje mu državna služba u sudu
u kojem je raspoređen kao polaznik Državne škole za pravosudne dužnosnike.
Članak 110.
(1) Sudski savjetnici i viši sudski savjetnici sudjeluju u suđenju i ovlašteni su
samostalno provoditi određene sudske postupke, ocjenjivati dokaze i utvrđivati
činjenice.
(2) Na temelju tako provedenog postupka sudski savjetnik i viši sudski savjetnik
podnosi sucu, kojeg na to ovlasti predsjednik suda, nacrt na temelju kojeg sudac donosi
odluku. Po ovlaštenju suca sudski savjetnik, odnosno viši sudski savjetnik objavljuje
tako donesenu odluku.
(3) Ako sudac ne prihvati nacrt koji mu je podnio sudski savjetnik ili viši sudski
savjetnik, sam će provesti postupak.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 32/41(4) Sudski savjetnici odnosno viši sudski savjetnici ovlašteni su na provođenje postupka
i predlaganje nacrta odluka u smislu stavaka 1. i 2. ovoga članka:
1. u parničnim postupcima u sporovima za isplatu novčane tražbine ili naknadu štete u
kojima vrijednost predmeta spora ne prelazi 100.000,00 kuna te u trgovačkim
sporovima u kojima vrijednost predmeta spora ne prelazi 500.000,00 kuna,
2. u radnim sporovima proizašlim iz kolektivnih ugovora,
3. u upravnim sporovima u kojima se odlučuje o tužbama u predmetima koji se
rješavaju na temelju pravomoćne presude donesene u oglednom sporu, o tužbama protiv
postupanja ili zbog propuštanja postupanja javnopravnog tijela i u upravnim sporovima
u kojima vrijednost predmeta spora ne prelazi 100.000,00 kuna,
4. u ovršnim postupcima,
5. u ostavinskim postupcima,
6. u zemljišnoknjižnim postupcima,
7. u prekršajnim postupcima,
8. u izvanparničnim postupcima, osim u postupcima oduzimanja poslovne sposobnosti,
razvrgnuća suvlasničke zajednice, uređenja međa i postupcima prema Obiteljskom
zakonu,
9. u registarskim postupcima,
10. u skraćenim stečajnim postupcima,
11. o troškovima sudskih postupaka.
(5) Sudski savjetnici, odnosno viši sudski savjetnici ovlašteni su na postupanje i
donošenje odluka u pojedinim postupcima kada je to propisano posebnim zakonima.
(6) U drugostupanjskom postupku i postupku po izvanrednim pravnim lijekovima
sudski savjetnici i viši sudski savjetnici izvještavaju o stanju spisa i pripremaju nacrt
odluke.
2. Sudački vježbenici
Članak 111.
(1) Ministarstvo pravosuđa određuje svake godine broj vježbeničkih mjesta u sudovima
u skladu s raspoloživim financijskim sredstvima osiguranim u državnom proračunu.
(2) Uvjeti i način primanja sudačkih vježbenika u sudove, kao i trajanje i način
obavljanja vježbeničke prakse, uređuju se posebnim zakonom.
3. Stručni suradnici
Članak 112.
(1) Sud može imati i službenike sa završenim odgovarajućim stručnim studijem,
završenim preddiplomskim i diplomskim sveučilišnim studijem i propisanim radnim
iskustvom defektološkog, sociološkog, pedagoškog, ekonomskog, knjigovodstveno­
financijskog i drugog odgovarajućeg obrazovanja.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 33/41(2) Stručni suradnici iz stavka 1. ovoga članka kao stručni pomoćnici pomažu sucu u
radu u stvarima u kojima su potrebna stručna znanja.
XII. OSIGURANJE OSOBA, IMOVINE I OBJEKATA SUDOVA
Članak 113.
(1) Poslovi osiguranja osoba, imovine i objekata sudova obuhvaćaju sprječavanje
protupravnih radnji usmjerenih prema osobi, objektu i imovini suda, sprječavanje
unošenja oružja, oruđa, eksplozivnih naprava i drugih opasnih stvari ili tvari te uništenja
ili otuđenja imovine.
(2) Osiguranje osoba, imovine i objekata suda te održavanje reda u sudu obavljaju
službenici pravosudne policije ili pravne osobe ovlaštene za poslove zaštite i osiguranja.
(3) Poslovi iz stavka 1. ovoga članka obavljaju se uporabom tehničkih sredstava zaštite,
tjelesnom snagom i sredstvima prisile.
(4) U obavljanju poslova osiguranja dopuštena su sredstva prisile: tjelesna snaga,
zahvati privođenja, tehnike obrane i savladavanja, sredstva za vezivanje, palica,
podražavajuća kemijska sredstva i vatreno oružje.
(5) Uporaba tjelesne snage dopuštena je primjenom različitih tehnika obrane i zahvata
za privođenje radi odbijanja napada ili savladavanja otpora osobe uz nanošenje
najmanjih štetnih posljedica.
(6) Sredstvo za vezivanje službeniku pravosudne policije dopušteno je uporabiti radi
odbijanja napada, sprječavanja otpora i dovođenja osobe pod kontrolu radi predaje
osobe službenicima policije.
(7) Uporaba palice dopuštena je ako je uporaba tjelesne snage ostala bezuspješna ili
njezina primjena ne jamči postizanje cilja primjene.
(8) Uporaba podražavajućih kemijskih sredstava dopuštena je ako je primjena blažih
sredstava prisile ostala bezuspješna.
(9) Uporaba vatrenog oružja dopuštena je ako se drugim sredstvima prisile ne može
odbiti istodoban ili izravno predstojeći protupravni napad kojim se ugrožava život
službenika pravosudne policije ili drugih osoba. Službenik pravosudne policije će prije
uporabe vatrenog oružja upozoriti osobu koja napada ako mu to okolnosti napada
dopuštaju. Vatreno oružje nije dopušteno uporabiti ako bi se time ugrozio život druge
osobe.
(10) Propise o načinu osiguranja osoba, imovine i objekata sudova donosi ministar
pravosuđa.
Članak 114.
U obavljanju poslova osiguranja službenik pravosudne policije:
– utvrđuje identitet osoba koje ulaze i izlaze iz suda,
– pretražuje osobe koje ulaze i izlaze iz suda i njihove stvari,
– zabranjuje ulaz osobama koje nose oružje, opasno oruđe ili za koje postoji opravdana
sumnja da unose opasne tvari, osim službenicima koji dolaze na sud radi izvršenja
radnih naloga, a kojima je za obavljanje naloženih poslova neophodno imati oružje,
opasno oruđe ili druge opasne stvari,12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 34/41– zadržava do predaje policiji osobu koja je u sudu zatečena u počinjenju kaznenog
djela, odnosno prema kojoj je primijenjeno sredstvo prisile,
– udaljuje iz suda osobe koje ometaju rad suda,
– obavlja i druge poslove, odnosno izvršava naloge predsjednika suda u svezi s
osiguranjem osoba, imovine i objekata suda.
Članak 115.
(1) Službenici pravosudne policije postavljaju se u posebna zvanja obilježena
odgovarajućim znakovljem, a za vrijeme službe nose posebnu odoru, službenu
iskaznicu i značku. Propise o zvanjima, znakovlju, odori i službenoj iskaznici te obuci
službenika pravosudne policije donosi ministar pravosuđa.
(2) Službenici pravosudne policije koji obavljaju poslove osiguranja sudova podliježu
sigurnosnoj provjeri.
Članak 116.
(1) Sposobnost za obavljanje poslova službenika pravosudne policije utvrđuje
zdravstvena komisija osnovana odlukom ministra pravosuđa. Službenik pravosudne
policije koji je odlukom nadležne zdravstvene komisije proglašen nesposobnim za
obavljanje poslova zbog oboljenja ili ozljede koja je nastupila u obavljanju službe ili
povodom obavljanja službe, zadržava plaću i druga prava iz službeničkog odnosa do
donošenja pravomoćnog rješenja o pravu na mirovinu, a najduže tri godine od dana
donošenja odluke o nesposobnosti.
(2) Službenici pravosudne policije prava iz mirovinskog osiguranja ostvaruju prema
posebnom zakonu.
XIII. SUCI POROTNICI
Članak 117.
Za suca porotnika može biti imenovan punoljetni hrvatski državljanin dostojan
obnašanja dužnosti suca porotnika.
Članak 118.
(1) Suci porotnici imenuju se na četiri godine i istekom toga roka mogu biti ponovno
imenovani.
(2) Odredbe ovoga Zakona koje se odnose na suce, shodno se primjenjuju i na suce
porotnike, ako zakonom nije drukčije određeno.
(3) Ako imenovanje sudaca porotnika nije obavljeno do isteka roka na koji su
imenovani, suci porotnici nastavljaju obnašati dužnost do novog imenovanja suca
porotnika.
Članak 119.
(1) Suce porotnike općinskih i županijskih sudova imenuje županijska skupština,
odnosno Gradska skupština Grada Zagreba po pribavljenim prijedlozima općinskog,
odnosno gradskog vijeća, sindikata, udruge poslodavaca i gospodarske komore.
(2) Suce porotnike Vrhovnog suda Republike Hrvatske imenuje Hrvatski sabor, na
prijedlog ministra pravosuđa, tako da se osigura zastupljenost svih županija.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 35/41(3) Prije imenovanja sudaca porotnika mora se pribaviti mišljenje predsjednika
odgovarajućeg suda o predloženim kandidatima.
Članak 120.
(1) Prije stupanja na dužnost sudac porotnik polaže prisegu.
(2) Prisega glasi: »Prisežem svojom čašću da ću se u obnašanju dužnosti suca porotnika
pridržavati Ustava i zakona Republike Hrvatske i da ću dužnost suca porotnika obnašati
savjesno i nepristrano.«.
(3) Suci porotnici općinskih i županijskih sudova prisegu daju pred predsjednikom
županijske skupštine, odnosno Gradske skupštine Grada Zagreba, a suci porotnici
Vrhovnog suda Republike Hrvatske prisegu daju pred predsjednikom Hrvatskog sabora
ili zastupnikom kojeg predsjednik ovlasti.
Članak 121.
Kad je protiv suca porotnika pokrenut kazneni postupak ili postupak za njegovo
razrješenje od porotničke dužnosti, predsjednik suda neće pozvati suca porotnika da
obavlja dužnost dok se ovi postupci pravomoćno ne dovrše.
Članak 122.
(1) Sucima porotnicima za obnašanja dužnosti pripada pravo na naknadu nastalih
troškova, naknadu za neostvarenu plaću ili zaradu i nagrada.
(2) Uvjete, visinu naknada i nagrade iz stavka 1. ovoga članka određuje pravilnikom
ministar pravosuđa.
XIV. STALNI SUDSKI TUMAČI, VJEŠTACI I PROCJENITELJI
1. Stalni sudski tumači
Članak 123.
Stalni sudski tumači prevode na zahtjev suda, državnog tijela, pravne osobe ili građana
izgovoreni ili pisani tekst s hrvatskog jezika na strani jezik, sa stranog jezika na hrvatski
jezik ili sa stranog jezika na drugi strani jezik.
Članak 124.
(1) Za stalnog sudskog tumača može biti imenovana osoba koja ima završen diplomski
sveučilišni studij, vlada odgovarajućim stranim jezikom i jezikom u službenoj uporabi
te ima zadovoljavajući stupanj općeg i pravnog znanja.
(2) Stalne sudske tumače imenuje i razrješava predsjednik županijskog suda. Stalni
sudski tumači imenuju se na vrijeme od četiri godine, a istekom tog vremena mogu biti
ponovno imenovani. Imenovani stalni sudski tumači mogu pružati usluge prijevoda na
području cijele Republike Hrvatske.
(3) Protiv odluke kojom se zahtjev za imenovanje sudskim tumačem odbija podnositelj
ima pravo žalbe Ministarstvu pravosuđa u roku od 15 dana od dostave odluke. Protiv
rješenja Ministarstva pravosuđa žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni
spor pred nadležnim upravnim sudom.
(4) Ministar pravosuđa propisat će pravilnikom uvjete i postupak imenovanja stalnih
sudskih tumača, njihova prava i dužnosti te visinu nagrade i naknade troškova za njihov
rad.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 36/41(5) Županijski sud vodi popis stalnih sudskih tumača imenovanih za njegovo područje.
(6) Popis stalnih sudskih tumača za sve sudove objavljuje se na internetskoj stranici
Ministarstva pravosuđa.
2. Stalni sudski vještaci
Članak 125.
Stalni sudski vještaci na temelju svoga stručnog znanja pružaju sudu uslugu davanja
vještačkog nalaza i mišljenja (vještačenje) kada je to potrebno radi utvrđivanja ili
razjašnjenja činjenica koje se utvrđuju u postupku.
Članak 126.
(1) Sudsko vještačenje obavljaju pravne ili fizičke osobe.
(2) Za stalnog sudskog vještaka može biti imenovana fizička osoba sa završenim
odgovarajućim stručnim studijem, preddiplomskim ili diplomskim sveučilišnim
studijem. Stalnim sudskim vještakom iznimno se može imenovati i fizička osoba sa
završenom srednjom školskom spremom odgovarajuće struke.
(3) Pravne osobe mogu obavljati sudsko vještačenje samo u okviru svoje registrirane
djelatnosti pod uvjetom da to obavljaju njihovi zaposlenici koji ispunjavaju uvjete iz
stavka 2. ovog članka.
(4) Stalne sudske vještake imenuje i razrješava predsjednik županijskog ili trgovačkog
suda za svoje područje. Stalni sudski vještaci imenuju se na vrijeme od četiri godine i
mogu biti ponovno imenovani. Imenovani stalni sudski vještaci mogu pružati svoje
usluge na području cijele Republike Hrvatske.
(5) Protiv odluke kojom se zahtjev za imenovanje sudskim vještakom odbija podnositelj
ima pravo žalbe Ministarstvu pravosuđa u roku od 15 dana od dostave odluke. Protiv
rješenja Ministarstva pravosuđa žalba nije dopuštena, ali se može pokrenuti upravni
spor pred nadležnim upravnim sudom.
(6) Ministar pravosuđa propisat će pravilnikom uvjete i postupak imenovanja stalnih
sudskih vještaka, njihova prava i dužnosti te visinu nagrade i naknade troškova za
njihov rad.
(7) Županijski i trgovački sudovi vode popis stalnih sudskih vještaka imenovanih za
njihovo područje.
(8) Popis pravnih osoba koje obavljaju sudsko vještačenje i stalnih sudskih vještaka za
sve sudove objavljuje se na internetskoj stranici Ministarstva pravosuđa.
Članak 127.
Sudski vještaci smiju isticati zvanje sudskog vještaka samo kad daju nalaz i mišljenje na
zahtjev suda ili zahtjev stranaka radi ostvarenja njihovih prava, a u drugim slučajevima
samo po odobrenju predsjednika suda koji ih je imenovao.
3. Stalni sudski procjenitelji
Članak 128.
Stalni sudski procjenitelji obavljaju na zahtjev suda procjenu poljoprivrednog i šumskog
zemljišta, poljoprivrednih i šumskih šteta, stambenih i poslovnih zgrada i drugih
nekretnina te procjenu pokretnina.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 37/41Članak 129.
(1) Za stalnog sudskog procjenitelja može se imenovati osoba koja ima završen
odgovarajući stručni studij, preddiplomski ili diplomski sveučilišni studij. Iznimno, za
stalnog sudskog procjenitelja može se imenovati i fizička osoba sa završenom srednjom
školskom spremom odgovarajuće struke.
(2) Stalne sudske procjenitelje imenuje i razrješava predsjednik trgovačkog ili
županijskog suda. Stalni sudski procjenitelji imenuju se na vrijeme od četiri godine i
istekom toga vremena mogu biti ponovno imenovani. Imenovani stalni sudski
procjenitelji mogu pružati svoje usluge na području cijele Republike Hrvatske.
(3) Protiv odluke kojom se zahtjev za imenovanje stalnim sudskim procjeniteljem
odbija podnositelj ima pravo žalbe Ministarstvu pravosuđa u roku od 15 dana od
dostave odluke. Protiv rješenja Ministarstva pravosuđa žalba nije dopuštena, ali se može
pokrenuti upravni spor pred nadležnim upravnim sudom.
(4) Ministar pravosuđa pravilnikom propisuje uvjete i postupak imenovanja stalnih
sudskih procjenitelja, njihova prava i dužnosti te visinu nagrade i naknade troškova za
njihov rad.
XV. ČUVANJE TAJNOSTI PODATAKA
Članak 130.
(1) Suci, suci porotnici, sudski službenici i namještenici, stalni sudski tumači, vještaci i
procjenitelji dužni su za sebe zadržati sve što su u obnašanju sudačke dužnosti, odnosno
obavljanju drugih poslova doznali o strankama i njihovim pravima, obvezama i pravnim
interesima te čuvati tajnost svih podataka koji tijekom sudskog postupka nisu bili
predmet javne rasprave.
(2) Pod tajnom se posebno podrazumijeva:
– sve ono što je kao tajna određeno zakonom ili drugim propisom,
– sve ono što je kao tajna određeno općim aktom pravne osobe, drugog tijela,
organizacije ili institucije,
– podaci i isprave posebno označene kao tajna od strane državnog tijela ili pravne
osobe, drugog tijela, organizacije ili institucije,
– podaci i isprave koje su predsjednik suda ili ovlašteni službenik suda označili kao
tajne.
Članak 131.
(1) Obveza čuvanja tajne traje i nakon prestanka rada u sudu.
(2) Predsjednik suda može suca, suca porotnika, sudskog službenika ili namještenika,
stalnog sudskog tumača, vještaka ili procjenitelja osloboditi obveze čuvanja tajne ako u
pojedinom slučaju za to postoje opravdani razlozi. Za predsjednika suda odluku o tome
donosi predsjednik neposredno višeg suda, a za predsjednika Vrhovnog suda Republike
Hrvatske Opća sjednica tog suda.
XVI. SREDSTVA ZA RAD SUDOVA
1. Osiguranje sredstava12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 38/41Članak 132.
(1) Sredstva za rad sudova osiguravaju se u državnom proračunu Republike Hrvatske.
(2) Sredstva za rad sudova obuhvaćaju sredstva za obavljanje redovite djelatnosti
(sredstva za rashode za zaposlene, sredstva za materijalne rashode i sredstva za
kapitalna ulaganja u zgrade, tehničku i informatičku opremu) i sredstva za posebne
namjene.
(3) Sredstva iz stavka 2. ovoga članka osiguravaju se u visini koja će osigurati redovito
obavljanje svih poslova u sudu.
Članak 133.
(1) Prijedlog za osiguranje sredstava potrebnih za rad suda za iduću proračunsku godinu
podnosi Ministarstvu pravosuđa predsjednik suda u roku određenom Zakonom o
proračunu.
(2) Prijedlog sadrži sredstva potrebna za rashode za zaposlene, materijalne rashode i
sredstva za ulaganje u zgrade, tehničku i informatičku opremu suda.
Članak 134.
Na temelju prijedloga predsjednika suda Ministarstvo pravosuđa utvrđuje sredstva
potrebna za rad suda u idućoj proračunskoj godini.
2. Sredstva za posebne namjene
Članak 135.
(1) Sredstva za posebne namjene jesu:
1. sredstva za rad vježbenika,
2. sredstva za stručno usavršavanje sudaca te sudskih službenika i namještenika,
3. sredstva za namjenske troškove koja obuhvaćaju:
– naknade i nagradu sucima porotnicima,
– troškove sudskih postupaka koji se po zakonu isplaćuju iz sredstava suda,
– troškove dostavljanja sudskih pismena,
– naknade za obavljanje poslova prethodnoga kaznenog postupka,
– ostale troškove u svezi s obavljanjem sudbene vlasti.
(2) Uvjete za isplatu i visinu naknade za izlaske sudaca te sudskih službenika i
namještenika na očevid i naknade za obavljanje poslova prethodnog kaznenog postupka
propisuje ministar pravosuđa.
2.1. Investicije
Članak 136.
(1) Republika Hrvatska osigurava posebna sredstva za tehničku opremu i radni prostor
prema standardima za sudove.12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 39/41(2) Način korištenja sudskih zgrada i nekretnina koje su dodijeljene sudovima na
korištenje određuje ministar pravosuđa.
(3) U izgradnji kapitalnih objekata i nabavi opreme za sudove mogu sudjelovati i
županije, gradovi i općine.
2.2. Financijsko i materijalno poslovanje
Članak 137.
(1) Financijsko i materijalno poslovanje sudova obavlja se na način propisan za tijela
državne uprave, a financijsko i materijalno poslovanje sa strankama na način određen
propisom kojeg donosi ministar pravosuđa.
(2) Na osiguranje sredstava za rad sudova primjenjuju se propisi koji se odnose na
osiguranje sredstava za rad državnih tijela.
(3) U osiguranju sredstava za pojedine aktivnosti sudova i rad službenika od interesa za
jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu sudjelovati i županije,
gradovi i općine.
2.3. Sudski polog
Članak 138.
(1) Kad ovlašteni preuzimatelj sudskog pologa ne preuzme sudski polog u roku od pet
godina od pravomoćnosti rješenja o osnivanju sudskog pologa, sud će ga pisanim putem
pozvati na preuzimanje pologa u roku od 30 dana.
(2) Ako je ovlašteni preuzimatelj pologa nepoznatog boravišta, nakon isteka roka iz
stavka 1. ovog članka sud će ga pozvati na preuzimanje pologa u roku od 30 dana
putem oglasne ploče suda.
(3) Ako nakon isteka roka iz stavaka 1. i 2. ovoga članka ovlašteni preuzimatelj ne
preuzme sudski polog, sud će rješenjem utvrditi prestanak prava ovlaštenog
preuzimatelja na preuzimanje pologa i polog prenijeti u korist državnog proračuna
Republike Hrvatske.
(4) Ovlašteni preuzimatelj pologa iz stavka 2. ovog članka od Republike Hrvatske može
zahtijevati povrat pologa u roku od pet godina od sudskog poziva na preuzimanje
pologa.
XVII. PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 139.
Do stupanja na snagu zakona o izvanparničnom postupku sve izvanparnične predmete
rješavat će u prvom i drugom stupnju sudac pojedinac.
Članak 140.
(1) Do stupanja na snagu propisa koje po odredbama ovoga Zakona donosi ministar
pravosuđa, primjenjivat će se važeći propisi, ako nisu u suprotnosti s ovim Zakonom, i
to Sudski poslovnik (»Narodne novine«, br. 158/09., 3/11., 34/11., 100/11., 123/11.,
138/11., 38/12. i 111/12.), Pravilnik o sudačkoj odori (»Narodne novine«, br. 179/03.),
Pravilnik o službenoj iskaznici suca i službene osobe u sudu (»Narodne novine«, br.
98/95.), Pravilnik o visini dodataka na plaću sudaca privremeno upućenih na rad u drugi
sud (»Narodne novine«, br. 58/12.), Pravilnik o načinu zaštite osoba, imovine i objekata12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 40/41sudova (»Narodne novine«, br. 88/12.), Pravilnik o naknadama i nagradi sudaca
porotnika (»Narodne novine«, br. 41/96.), Pravilnik o stalnim sudskim tumačima
(»Narodne novine«, br. 88/08. i 119/08.), Pravilnik o stalnim sudskim vještacima
(»Narodne novine«, br. 88/08., 87/09., 126/11. i 120/12.), Pravilnik o stalnim sudskim
procjeniteljima (»Narodne novine«, br. 64/98. i 88/08.), Pravilnik o naknadama za
izlazak na očevid (»Narodne novine«, br. 41/96. i 77/99.), Pravilnik o naknadama za
obavljanje poslova u prethodnom kaznenom postupku (»Narodne novine«, br. 20/96. i
146/02.), Pravilnik o sudskim službenicima i namještenicima (»Narodne novine«, br.
63/97., 140/99., 55/01. i 156/04.) i Okvirna mjerila za rad sudaca od 28. prosinca 2012.
(2) Propise za čije je donošenje ovlašten po odredbama ovoga Zakona iz članka 73.
stavka 2., članka 76. stavka 1., članka 77. stavka 3., članka 79. stavka 1., članka 87.
stavka 2., članka 108. stavka 4., članka 113. stavka 10., članka 115. stavka 1., članka
122. stavka 2., članka 124. stavka 4., članka 126. stavka 6., članka 129. stavka 4.,
članka 135. stavka 2. i članka 137. stavka 1., ministar pravosuđa donijet će u roku od
godinu dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 141.
Zahtjevi za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku zaprimljeni do dana stupanja na
snagu ovog Zakona dovršit će se prema odredbama Zakona o sudovima (»Narodne
novine«, br. 150/05., 16/07., 113/08., 153/09., 116/10., 27/11., 57/11. i 130/11.).
Članak 142.
Stupanjem na snagu ovog Zakona predsjedniku suda prestaje članstvo u sudačkom
vijeću, a dužnost člana vijeća preuzima sudac tog suda koji je prema konačnim
rezultatima izbora za sudačko vijeće sljedeći po redoslijedu prema broju ostvarenih
glasova.
Članak 143.
Položaj tajnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske uskladit će se s odredbama ovog
Zakona u roku od šest mjeseci od njegovog stupanja na snagu.
Članak 144.
Na sudske pologe osnovane do dana stupanja na snagu ovog Zakona primjenjivat će se
odredbe članka 138. ovoga Zakona.
Članak 145.
Stupanjem na snagu ovoga Zakona prestaje važiti Zakon o sudovima (»Narodne
novine«, br. 150/05., 16/07., 113/08., 153/09., 116/10., 27/11. i 130/11.) i članak 51.
Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku (»Narodne novine«, br.
57/11.).
Članak 146.
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«.
Klasa: 711­01/12­01/08
Zagreb, 22. veljače 2013.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik12.09.2016. 28 06.03.2013 Zakon o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 41/41Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.29.08.2016. 33 24.03.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/7HRVATSKI SABOR
679
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA
ZAKONA O SUDOVIMA
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, koji Hrvatski sabor
donio na sjednici 13. ožujka 2015. godine.
Klasa: 011­01/15­01/22
Urbroj: 71­05­03/1­15­2
Zagreb, 18. ožujka 2015.
Predsjednica
Republike Hrvatske
Kolinda Grabar­Kitarović, v. r.
ZAKON
O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDOVIMA
Članak 1.
U Zakonu o sudovima (»Narodne novine«, br. 28/13.) u članku 10. iza stavka 2. dodaju
se stavci 3., 4. i 5. koji glase:
»(3) Utvrđen godišnji raspored poslova mora se u tijeku godine mijenjati zbog znatnijeg
povećanja ili smanjenja broja predmeta određene vrste, zbog neujednačenosti dodjele u
prethodnom razdoblju, zbog potrebe da se pojedinim vrstama predmeta, odnosno
pravnih stvari odredi prvenstvo rješavanja, zbog dulje odsutnosti suca, sudskog
savjetnika ili drugog zaposlenika, kao i iz drugih opravdanih razloga.
(4) Više tijelo sudske uprave može po službenoj dužnosti ili povodom prigovora i
primjedbi izmijeniti ili dopuniti godišnji raspored poslova, ukinuti i vratiti ga na dopunu
predsjedniku suda koji ga je donio, odnosno potvrditi doneseni godišnji raspored
poslova.
(5) Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske će svaka tri mjeseca održavati
zajedničke sastanke s predsjednicima svih županijskih sudova na kojima će raspraviti i
utvrditi je li došlo do znatnijeg povećanja ili smanjenja broja određene vrste
drugostupanjskih predmeta županijskih sudova, neujednačenosti dodjele
drugostupanjskih predmeta u prethodnom razdoblju, potrebe da se pojedinim vrstama
tih predmeta, odnosno pravnih stvari odredi prvenstvo rješavanja ili postoje drugi
opravdani razlozi za izmjenama godišnjih rasporeda poslova županijskih sudova.«.29.08.2016. 33 24.03.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/7Članak 2.
U članku 11. stavcima 1. i 2. riječi: »Vrhovnog suda Republike Hrvatske« zamjenjuju se
riječima: »zajedničkog neposredno višeg suda«.
Članak 3.
U članku 15. stavku 2. iza riječi: »županija« dodaju se riječi: »ili dijela županije«.
Članak 4.
Članak 16. mijenja se i glasi:
»(1) Sudovi obavljaju sudbenu vlast u svom sjedištu.
(2) Općinski, županijski, trgovački, upravni i prekršajni sudovi mogu iznimno obavljati
sudbenu vlast i izvan sjedišta suda u stalnim službama i odjelima.
(3) Stalna služba i odjel iz stavka 2. ovog članka su ustrojstvene jedinice suda koje se
osnivaju na području njegove nadležnosti, na kojem zbog broja stanovnika, priliva
pojedine vrste predmeta i drugih opravdanih razloga postoji potreba za takvim
djelovanjem suda.
(4) Sudovi iz stavka 2. ovog članka sudbenu vlast mogu obavljati i održavanjem
sudbenih dana izvan sjedišta.
(5) Odluku o osnivanju i prestanku rada stalnih službi i odjela izvan sjedišta suda donosi
ministar pravosuđa.
(6) Odluku o održavanju i prestanku održavanja sudbenih dana donosi ministar
pravosuđa uz prethodno mišljenje predsjednika suda.
(7) Prijedlog za donošenje odluke iz stavaka 5. i 6. ovog članka mogu podnijeti
predsjednik suda, predsjednik neposredno višeg suda i predsjednik Vrhovnog suda
Republike Hrvatske.«.
Članak 5.
U članku 27. iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi:
»(3) Vrhovni sud Republike Hrvatske će radi razmatranja spornih pravnih pitanja koja
se odnose na drugostupanjsko sudovanje, u svrhu ujednačavanja sudske prakse, svakih
šest mjeseci, a po potrebi i češće, organizirati zajednički sastanak s predsjednicima
sudskih odjela svih županijskih sudova. Zaključci sa sastanka objavit će se na
internetskoj stranici Vrhovnog suda Republike Hrvatske.«.
U dosadašnjem stavku 3. koji postaje stavak 4. riječi: »1. i 2.« zamjenjuju se riječima:
»1., 2. i 3.«.
Članak 6.
U članku 29. dodaje se stavak 2. koji glasi:
»(2) Ministar pravosuđa posebnim pravilnikom propisat će način rada odjela za podršku
žrtvama i svjedocima te postupak osiguranja podrške žrtvama i svjedocima u sudskim
postupcima.«.
Članak 7.29.08.2016. 33 24.03.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 3/7U članku 30. stavku 4. riječ: »zamjenik,« brišu se, a iza riječi: »tajnik suda« stavlja se
zarez i dodaju riječi: »voditelj stalne službe«.
Članak 8.
Članak 33. mijenja se i glasi:
»(1) Predsjednik suda odgovoran je za pravilno i zakonito obavljanje poslova sudske
uprave u sudu.
(2) Predsjednik suda, osim predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, dužan je
do 31. siječnja predsjedniku neposredno višeg suda, Državnom sudbenom vijeću i
Ministarstvu pravosuđa podnijeti izvješće o obavljenim poslovima sudske uprave u
prethodnoj godini te plan poslova sudske uprave, posebno mjera i aktivnosti za
unapređenje rada i učinkovitosti suda u rješavanju predmeta, kao i očekivanih rezultata
rada suda za tekuću godinu.
(3) Izvješće i plan iz stavka 2. ovog članka dostavljaju se na obrascu propisanom
Sudskim poslovnikom.«.
Članak 9.
U članku 34. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) Ako predsjednik suda prestane obnašati svoju dužnost, ministar pravosuđa, uz
prethodno mišljenje predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, ovlastit će suca
suda iste vrste i istog stupnja ili suca višeg suda da, za vrijeme koje ne može biti dulje
od jedne godine, obavlja poslove sudske uprave, dok predsjednik suda ne bude
imenovan.«.
Članak 10.
Iza članka 36. dodaju se podnaslov i članak 36.a koji glase:
»1.4. Voditelj stalne službe
Članak 36.a
(1) Stalna služba može imati voditelja stalne službe.
(2) Voditelj stalne službe je sudac određen godišnjim rasporedom poslova.
(3) Voditelj stalne službe pomaže predsjedniku suda u obavljanju poslova sudske
uprave.
(4) Voditelj stalne službe za svoj rad odgovara predsjedniku suda.«.
Članak 11.
U članku 43. stavak 1. mijenja se i glasi:
»(1) U Vrhovnom sudu Republike Hrvatske osnivaju se sljedeće ustrojstvene jedinice:
Ured predsjednika, Kazneni odjel, Građanski odjel, ustrojstvene jedinice za praćenje,
proučavanje i bilježenje sudske prakse pri odjelima te za praćenje i proučavanje sudske
prakse sudova pri Vijeću Europe i Europske unije, Centar sudske prakse te ustrojstvene
jedinice za poslove sudske uprave.«.
Iza stavka 4. dodaju se novi stavci 5., 6. i 7. koji glase:29.08.2016. 33 24.03.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 4/7»(5) Centar sudske prakse prati, analizira i objavljuje sudsku praksu sudova u Republici
Hrvatskoj i praksu sudova koji odlučuju na razini Vijeća Europe i Europske unije.
Voditelj Centra sudske prakse je sudac Vrhovnog suda Republike Hrvatske određen
godišnjim rasporedom poslova.
(6) Centar sudske prakse djeluje i kroz područne centre pri županijskim sudovima u
Osijeku, Rijeci, Splitu, Varaždinu i Zagrebu, čije voditelje imenuje predsjednik
Vrhovnog suda Republike Hrvatske iz reda sudaca županijskog suda uz prethodno
mišljenje predsjednika suda pri kojem Centar sudske prakse djeluje.
(7) Unutarnje ustrojstvo i način rada Centra sudske prakse pobliže se uređuje
Poslovnikom o radu Vrhovnog suda Republike Hrvatske.«.
Dosadašnji stavci 5., 6. i 7. postaju stavci 8., 9. i 10.
Članak 12.
U članku 45. stavku 1. iza riječi: »jednom godišnje« stavlja se zarez i dodaju riječi:
»najkasnije do 30. travnja tekuće godine,«.
Članak 13.
U članku 53. stavku 3. riječi: »Općinski sud, trgovački« zamjenjuju se riječju:
»Trgovački«.
Iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»(4) Ako na području nadležnosti županijskog suda ima više općinskih sudova, općinski
sud ne može u sudačkom vijeću imati više od četiri člana iz reda sudaca istog suda.«.
Članak 14.
U članku 71. stavku 4. riječi: »odluku o načinu korištenja informatičkih sustava u
sudovima« zamjenjuju se riječima: »pravilnike o načinu rada i korištenja informacijskih
sustava koji su u primjeni u poslovanju sudova«.
Članak 15.
U članku 79. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Ako Opća sjednica Vrhovnog suda Republike Hrvatske ne dostavi prijedlog
Okvirnih mjerila za rad sudaca u roku od dva mjeseca od dana upozorenja iz stavka 2.
ovog članka, ministar pravosuđa donijet će Okvirna mjerila za rad sudaca i bez tog
prijedloga.«.
Iza stavka 3. dodaje se stavak 4. koji glasi:
»(4) Okvirna mjerila objavljuju se na internetskoj stranici Ministarstva pravosuđa.«.
Članak 16.
U članku 80. stavak 3. mijenja se i glasi:
»(3) Nadzor nad obavljanjem poslova sudske uprave iz članka 29. točaka 3., 4., 10., 11.,
12. i 13. ovog Zakona mogu obavljati i službenici Ministarstva pravosuđa koji
ispunjavaju uvjete za višeg stručnog savjetnika ili višeg upravnog savjetnika.«.
Članak 17.
Članak 86. mijenja se i glasi:29.08.2016. 33 24.03.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 5/7»(1) Poslovi u sudu raspoređuju se na kraju svake kalendarske godine za sljedeću
godinu.
(2) U sudovima se predmeti u rad sucima dodjeljuju automatskom nasumičnom
dodjelom, primjenom odgovarajućeg algoritma.
(3) Ako u sudu nije u primjeni sustav za automatsku dodjelu predmeta, predmeti se
sucima dodjeljuju ručno, po redoslijedu njihovog primitka, slijedeći abecedni red
prezimena sudaca.
(4) Prilikom dodjele predmeta u rad na način propisan stavcima 2. i 3. ovoga članka
vodit će se računa o ravnomjernoj podjeli predmeta te vrsti i složenosti predmeta.
(5) Postupak dodjele predmeta u rad sucima uredit će se Sudskim poslovnikom.«.
Članak 18.
Članak 88. mijenja se i glasi:
»(1) Ako sudac bude imenovan za ministra pravosuđa, zamjenika ministra ili
pomoćnika ministra u Ministarstvu pravosuđa ili suca Ustavnog suda Republike
Hrvatske, sudačka dužnost mu miruje dok obnaša dužnost na koju je imenovan.
(2) Sudac uz svoj pristanak može biti raspoređen i na druge poslove u Ministarstvo
pravosuđa, Pravosudnu akademiju i Državno sudbeno vijeće na vrijeme do četiri
godine. Za vrijeme na koje je sudac raspoređen u Ministarstvo pravosuđa, Pravosudnu
akademiju i Državno sudbeno vijeće sudačka dužnost mu miruje. Rješenje o rasporedu
suca u Ministarstvo pravosuđa, Pravosudnu akademiju i Državno sudbeno vijeće donosi
ministar pravosuđa uz suglasnost predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
(3) U slučajevima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka sudac ima pravo na plaću koja je za
njega povoljnija.
(4) Sucu koji na prijedlog Vlade Republike Hrvatske bude imenovan za suca
međunarodnog suda ili na neku drugu dužnost u međunarodnim sudovima,
međunarodnim misijama ili međunarodnim organizacijama miruju sva prava i dužnosti
koje proizlaze iz obnašanja sudačke dužnosti u tijelima sudbene vlasti Republike
Hrvatske.
(5) Prava i dužnosti koje proizlaze iz obnašanja sudačke dužnosti miruju i sucu koji
bude imenovan ili izabran za rad u institucijama, agencijama, tijelima, uredima,
misijama i projektima Europske unije ili za rad u drugim međunarodnim
organizacijama, institucijama, tijelima, misijama i projektima za vrijeme na koje je
imenovan ili izabran. Odluku o mirovanju prava i dužnosti suca donosi predsjednik
suda u kojem sudac obnaša dužnost, uz prethodnu suglasnost ministra pravosuđa i
predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske.
(6) Sudačka dužnost miruje i sucu koji sudjeluje u programima razmjene ili bude
upućen u institucije, agencije, tijela ili urede Europske unije ili druge međunarodne
organizacije, institucije, tijela, misije i projekte za vrijeme trajanja razmjene ili
upućivanja. Odluku o mirovanju sudačke dužnosti donosi predsjednik suda u kojem
sudac obnaša dužnost. Za vrijeme trajanja razmjene ili upućivanja sudac ostvaruje pravo
na plaću utvrđenu za suca suda u kojem je imenovan.
(7) Sucu se vrijeme provedeno na poslovima iz stavaka 1., 2., 4., 5. i 6. ovog članka
priznaje kao vrijeme provedeno u obnašanju sudačke dužnosti.
(8) Ministar pravosuđa pravilnikom će propisati postupak razmjene i upućivanja sudaca
u institucije, agencije, tijela ili urede Europske unije ili druge međunarodne29.08.2016. 33 24.03.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 6/7organizacije, institucije, tijela, misije i projekte.«.
Članak 19.
U članku 109. stavci 5. i 6. brišu se.
Članak 20.
U članku 113. stavak 2. mijenja se i glasi:
»(2) Osiguranje osoba, imovine i objekata suda te održavanje reda u sudu obavljaju
službenici pravosudne policije, a iznimno i pravne osobe ovlaštene za poslove zaštite i
osiguranja uz suglasnost ministra pravosuđa ako nije moguće osigurati da ove poslove
obavljaju službenici pravosudne policije.«.
U stavku 3. zarez iza riječi: »zaštite« i riječi: »tjelesnom snagom« brišu se.
Stavak 4. mijenja se i glasi:
»(4) U obavljanju poslova osiguranja dopuštena su sredstva prisile: tjelesna snaga,
sredstva za vezivanje, raspršivač s dopuštenim neškodljivim tvarima, palica, električni
paralizator i vatreno oružje.«.
Iza stavka 6. dodaje se novi stavak 7. koji glasi:
»(7) Raspršivač s dopuštenim neškodljivim tvarima službenik pravosudne policije može
upotrijebiti radi savladavanja aktivnog otpora ako prosudi da bi se uporabom tog
sredstva prisile postigao cilj uz manje štetnih posljedica.«.
Dosadašnji stavak 7. postaje stavak 8.
Dosadašnji stavak 8. koji postaje stavak 9. mijenja se i glasi:
»(9) Električni paralizator može se primijeniti u slučajevima u kojima je dopuštena
uporaba palice i vatrenog oružja ako se prosudi da bi se uporabom tog sredstva prisile
postigao cilj uz manje štetnih posljedica.«.
Dosadašnji stavci 9. i 10. postaju stavci 10. i 11.
Članak 21.
U članku 116. stavku 1. riječ: »Sposobnost« zamjenjuje se riječima: »Posebna
zdravstvena sposobnost«.
Iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi:
»(2) Pravilnik o postupku utvrđivanja posebne zdravstvene sposobnosti za obavljanje
poslova službenika pravosudne policije te o izboru članova i načinu rada zdravstvene
komisije iz stavka 1. ovog članka donosi ministar pravosuđa.«.
Dosadašnji stavak 2. postaje stavak 3.
Prijelazne i završne odredbe
Članak 22.
(1) Pravilnik o načinu rada odjela za podršku žrtvama i svjedocima te postupku
osiguranja podrške žrtvama i svjedocima u sudskim postupcima ministar pravosuđa
donijet će u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona.29.08.2016. 33 24.03.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 7/7(2) Pravilnike o načinu rada i korištenja informacijskih sustava koji su u primjeni u
poslovanju sudova ministar pravosuđa donijet će u roku od tri mjeseca od dana stupanja
na snagu ovog Zakona.
(3) Pravilnik o postupku razmjene i upućivanja sudaca u institucije, agencije, tijela ili
urede Europske unije ili druge međunarodne institucije, misije ili tijela ministar
pravosuđa donijet će u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona.
(4) Pravilnik o postupku utvrđivanja posebne zdravstvene sposobnosti za obavljanje
poslova službenika pravosudne policije te o izboru članova i načinu rada zdravstvene
komisije ministar pravosuđa donijet će u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu
ovog Zakona.
(5) Sudski poslovnik i Poslovnik o radu Vrhovnog suda Republike Hrvatske uskladit će
se s ovim Zakonom u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog Zakona.
(6) Sudačka vijeća osnovana prema odredbama Zakona o sudovima (»Narodne novine«,
br. 150/05., 16/07., 113/08., 153/09., 116/10., 27/11. i 113/11.) i Zakona o sudovima
(»Narodne novine«, br. 28/13.) nastavljaju s radom do isteka mandata.
Članak 23.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. travnja 2015.
Klasa: 022­03/14­01/164
Zagreb, 13. ožujka 2015.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.29.08.2016. 82 24.07.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudo vima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 1/2HRVATSKI SABOR
1574
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim
ODLUKU
O PROGLAŠENJU ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA
ZAKONA O SUDOVIMA
Proglašavam Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, koji je Hrvatski
sabor donio na sjednici 10. srpnja 2015. godine.
Klasa: 011­01/15­01/76
Urbroj: 71­05­03/1­15­2
Zagreb, 15. srpnja 2015.
Predsjednica
Republike Hrvatske
Kolinda Grabar­Kitarović, v. r.
ZAKON
O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDOVIMA
Članak 1.
U Zakonu o sudovima (»Narodne novine«, br. 28/13. i 33/15.) u članku 34. stavku 2. iza
riječi: »spajanja« stavlja se zarez i dodaju riječi: »pripajanja ili razdvajanja«, a riječi:
»spojenog suda« zamjenjuju se riječima: »suda nastalog spajanjem, pripajanjem
odnosno razdvajanjem«.
Članak 2.
U članku 108. stavku 2. iza riječi: »u sudu,« dodaju se riječi: »obavljanje vježbeničke
prakse, postupak i način te program polaganja državnog stručnog ispita,«.
Stavak 5. mijenja se i glasi:
»(5) Ministar pravosuđa pravilnikom će propisati potreban stupanj obrazovanja sudskih
službenika i namještenika.«.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 3.
Postupci polaganja državnog stručnog ispita za sudske službenike provodit će se
sukladno odredbama članaka 19. − 56. Pravilnika o sudskim službenicima i29.08.2016. 82 24.07.2015 Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudo vima
http://narodne­novine.nn.hr/default.aspx 2/2namještenicima (»Narodne novine«, br. 63/97., 140/99., 55/01., 156/04.) do stupanja na
snagu posebnog propisa o postupku, načinu polaganja i programu državnog stručnog
ispita kojim će se propisati program polaganja državnog stručnog ispita za sudske
službenike.
Postupci polaganja državnog stručnog ispita za sudske službenike koji budu započeti, a
ne budu dovršeni do stupanja na snagu posebnog propisa iz stavka 1. ovog članka
dovršit će se prema odredbama Pravilnika iz stavka 1. ovog članka.
Položeni ili priznati ispiti za sudske službenike na temelju propisa koji su se
primjenjivali prije stupanja na snagu ovog Zakona te ispiti položeni sukladno stavcima
1. i 2. ovog članka smatraju se položenim ili priznatim ispitima prema propisima o
državnim službenicima i namještenicima.
Članak 4.
Ministar pravosuđa će pravilnik iz članka 2. kojim je izmijenjen stavak 5. članka 108.
donijeti u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovoga Zakona.
Članak 5.
Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. rujna 2015.
Klasa: 022­03/15­01/82
Zagreb, 10. srpnja 2015.
HRVATSKI SABOR
Predsjednik
Hrvatskoga sabora
Josip Leko, v. r.