Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 „Měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí z jaderných zaří-
zení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikací radioaktiv-
ních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení  radiační zátěže okolí v důsledku 
výpustí – měřidla ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních vzácných plynů v plynných výpustech 
jaderných zařízení “ mohou být  v ČR uváděny na trh a do provozu jako stanovená měřidla  podle záko-
na č.  505/1990 Sb. o metrol ogii, ve znění pozdějších předpisů. Stanovená měřidla jsou podle tohoto 
zákona měřidla, jejichž typ je uveden v  druhovém seznamu stanovených měřidel (vyhl. č. 345/2002 
Sb.) a jenž jsou zároveň určena (výrobcem/dovozcem) k  měření s  významem ochrany veřejnýc h zájmů 
v oblastech ochrany spotřebitele, závazkových vztahů, stanovení sankcí, poplatků, tarifů a daní, 
ochrany zdraví, ochrany životního prostředí,  bezpečnosti při práci nebo ochrany jiných veřejných 
zájmů chráněných zvláštními právními předpisy . Jedná s e tedy o obdobný účel použití, kterým jsou 
vymezeny stanovené výrobky – měřidla a váhy s  neautomatickou činností podle směrnic 2014/31/EU 
a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou uváděny na  trh v  ČR pro výše uvedené účely použití, vyme-
zené zákon em č. 505/199 0 Sb. , o metrologii , se požadavky tohoto předpisu nevztahují.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
stanovená  měřidla  uvedeného druhu . Předpis stanovuje dále zkoušky pro účely schválení typu a ově-
řování stanovených měřidel uvedeného druhu . 
 (Konec manažerského shrnutí.)  
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
 Telefon: 545 555 414  
 
 
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stano vová-
ní metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schval o-
vání typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, 
ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrol ogii“), a dle ustanovení § 172 a následujících 
zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci 
úřední dne 26.  2. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává tento:  
 
I. 
N Á V  R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V  A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C076-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky  na stanovená měřidla, včetně m e-
tod zkoušení pro ověřování stanovených měřidel:  
 
„měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemov é aktivity výpustí  
z jade rných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin,  
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů 
a pro st anovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla  ke kontinuálnímu Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
2 monitor ování radioaktivních vzácných plynů v plynných výpustech  
jaderných zařízení “ 
 
Tento předpis stanovuje metrologické a technické požadavky pro měřidla  ke kontinuálnímu monitor o-
vání radioaktivních vzácných plynů v plynných výpustech jader ných zařízení . 
1   Základní pojmy  
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a dále uvedené 
termíny a definice.  
1.1 
monitor plynné výpusti   
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování radioaktivity v  plynných výpu stech; jednotlivé části 
zařízení se mohou  spojovat do dvou dílčích zařízení, která mohou být spojen a nebo odděl ena podle 
požadavků na monitorování a provoz  
1.2 
monitor vzácných plynů  
zařízení určené ke kontinuální mu monitorování radioaktivních vzácných pl ynů ve výpustech uvolň o-
vaných do životního prostředí  
1.3 
radioaktivní vzácné plyny   
radionuklidy 133Xe, 135Xe, 85Kr, 41Ar 
1.4 
detekční zařízení   
zahrnuje jeden nebo více detektorů záření a související funkční jednotky  
1.5 
řídicí a vyhodnocovací zařízení   
obsahuje zařízení a funkční jednotky k měření veličin souvisejících s  ionizujícím zářením (akt ivita, 
objemová aktivita, atd.); zařízení má funkční jednotky k zajištění zřetelné výstrahy, že m ěřená veličina 
přesahuje předem stanovenou hodnotu  
1.6 
variační  koeficient   
poměr V směrodatné odchylky s a aritmetického průměru x souboru n měření xi, daný vzt ahem:  


n
iix x
nx xsV
12) (
11 1
   (1) 
1.7 
detekční limit  LD  
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické ha rmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
3 naměřená hodnota veličiny získaná daným postupem měření, pro kterou je pravděpodobnost nepravd i-
vého tvr zení o nepřítomnosti složky v materiálu β, přičemž pravděpodobnost nepravdivého tvrzení 
o její přítomnosti je α. 
U vzorku se skutečnou hodnotou obsahu LD bude pouze 5 % měření chybně deklarováno jako nerozl i-
šitelné od pozadí (chyba II. druhu, β). Chyba β se bude právě rovnat chybě α (chybě I. druhu) měření 
pozadí, kdy 5 % měření pozadí bude překračovat mez detekce. Doporučují se implicitní hodnoty pro α 
a β rovné 0,05.  
Stanovení detekčního limitu L D : 
LD = 1,645
)(2Bu (3) 
kde B  ............   hodnota pozad í, 
 t   ............   čas měření pozadí,  
 u(B)  .......  standardní odchylka pozadí  
u(B) = 
tB    (4) 
1.8 
koeficient rozšíření   
číselný součinitel ( k) používaný jako násobek kombinované standardní nejistoty k  získání rozš ířené 
nejistoty  
1.9 
rozhodovací veličin a  
proměnná veličina používaná k  rozhodování, zda daný fyzikální jev je nebo není přítomen  
1.10 
rozhodovací úroveň   
pevná hodnota rozhodovací veličiny, pomocí níž je možné při překročení výsledku aktuálního měř ení 
fyzikálního jevu rozhodnout, že daný fyzi kální jev je přítomen  
1.11 
efektivní měřicí rozsah   
rozsah hodnot měřené objemové aktivity, ve kterém vlastnosti části zařízení nebo sestavy splňují p o-
žadavky specifikací  
1.12 
dynamický rozsah   
poměr signálu při maximálním měřitelném údaji veličiny a sig nálu při rozhodovací úrovni  
1.13 
chyba indikace   
rozdíl mezi indikovanou hodnotou veličiny  a konvenčně pravou hodnotou této veličiny c v bodě 
měření  
 =  – c (4) 
1.14 
relativní základní chyba    
relativní chyba údaje ei části zařízení nebo sestavy vz hledem k dané veličině při specifikovaném ref e-
renčním záření a  při specifikovaných referenčních podmínkách, vyjádřená jako:  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
4 
 
cc
ie  (5) 
kde:   .........   indikovaná hodnota veličiny,  
 c  ........   konvenční hodnota veličiny v  bodě měření.  
1.15 
doba odezvy   
je doba  potřebná po skokové změně měřené veličiny k  tomu, aby změna výstupního signálu p oprvé 
dosáhla dané relativní hodnoty, obvykle 90  % konečné hodnoty   
1.16 
účinnost vzduchového okruhu monitoru   
účinnost vzduchového okruhu monitoru popisuje ztráty aktiv ity na stěnách monitoru mezi vstupem do 
okruhu a záchytným médiem; je definov ána jako poměr celkové aktivity dostupné pro vzorkování 
monitoru a celkové aktivity ve vzduchu na vstupu do mon itoru 
1.17 
referenční odezva   
při standardních zkušebních podmínkác h je dána vztahem  
crefAAR
  (6) 
kde: A ..........   hodnota objemové aktivity indikovaná zkoušeným zařízením nebo sestavou ; 
 Ac ........   konvenční hodnota objemové aktivity  
 
1.18   
citlivost  
je poměr hodnoty získané měřením a konvenční hodnoty aktivity  
AB-IS
  (7) 
kde: I ...........   indikovaná hodnota při měření radioaktivního vzorku;  
  B .........   indikovaná hodnota při měření bez radioaktivního vzorku;  
  A .........   konvenční hodnota aktivity měřeného vzorku  
1.21 
objemová aktivita   
aktivita na jednotkový objem vzduchu nebo p lynu 
1.22 
jednotky   
v tomto předpisu je používána  soustava jednotek SI ; kde je to vhodné, jsou používány následující v e-
dlejší jednotky:  
 pro čas: rok (r), den (d), hodina (h), minuta (min);  
 pro energii: elektronvolt (eV);  
 pro objemovou aktivitu: becquerel n a metr krychlový (Bq/m3). Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
5 2  Metrologické požadavky  
2.1   Stanovené pracovní podmínky  
Monitor musí splňovat metrologické požadavky v  rozpětí pracovní teploty a relativní vlhkosti vzduchu 
specifikovaném výrobcem.  
2.1.1    Referenční podmínky a standardní zk ušební podmínky  
Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky jsou uvedeny v  Tabulce  1. Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
6 Tabulka 1 – Referenční  podmínky a standardní  zkušební podmínky  
Ovlivňující veličiny  Referenční podmínky  Standardní zkušební po dmínky  
Teplota  okolí  20 C 18 C až 22 C 
Relativní vlhkost vzduchu  65 % 50 % až 75  % 
Tlak vzduchu 1) 101,3  kPa 86 kPa až 106  kPa 
Napájecí napětí 2) jmenovité napájecí napětí UN UN  1 % 
Kmitočet  
střídavého napájecího nap ětí 2) jmenovitý kmitočet  jmenovitý kmitočet 0,5 % 
Průběh  
střídavého napájecího nap ětí 2) sinusový  sinusový s  celkovým harmonickým 
zkreslením menším než 5  % 
Pozadí záření gama  příkon vzduchové kermy  
0,20 Gy/h  příkon vzduchové kermy  
<0,25 Gy/h  
Elektrostatické pole  zanedbatelné  zanedbatelné  
Vnější elektromagnetic ké pole  zanedbatelné  menší než nejmenší hodnota  
způsobující rušení  
Vnější magnetické pole  zanedbatelné  menší než dvojnásobek hodnoty 
zemského magnetického pole  
Průtoková rychlost vzorkování  nastaveno na  
jmenovitou průtok ovou rychlost  
(stanovenou výr obcem)  nastaveno na jmenovitou průtok o-
vou rychlost  5 % 
Ovládací prvky  nastaveny pro běžný provoz nastaveny pro běžný provoz 
Kontaminace radionuklidy  zanedbatelná  zanedbatelná  
Dceřiné produkty  
radonu (222 a 220)  zanedbatelná  zanedbatelná  
Kontaminac e chemickými produkty  zanedbatelná  zanedbatelná  
1) Když je detekční metoda zvláště citlivá na změny tlaku vzduchu, podmínky se omezí na 5 % referenčního 
tlaku.  
2) Může být použito stejnosměrné napájení a v  tomto případě kmitočet není specifikován.  
2.2   Měřicí rozsah  
Měřicí rozsah monitoru vzácných plynů  stanoví výrobce.  
2.3   Přesnost přístroje  
Výrobce musí stanovit poměr mezi údajem na měřicím zařízení a aktivitou referenčního zdroje, když 
zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je n astaveno podle pokynů v ýrobce. Musí 
být specifikována nejistota referenční odezvy. Referenční odezva se nesmí lišit více než o 15  % od 
hodnoty specifikované výrobcem.  
2.4   Linearita systému  
Při standardní ch zkušebních podmínkách musí být relativní chyba údaje menší než 10 % pro celý 
efektivní měřicí rozsah. Nejistota radioaktivních zdrojů se nezahrnuje. Když se používají pevné zdr o-
je, pak  a c se vztahují k  citlivosti při výpočtu relativní chyby.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
7 2.5   Odezva monitorů bez specifikace radionuklidů na ji né radioaktivní plyny  
Výrobce musí specifikovat odezvu zařízení na jiné radioaktivní plyny než referenční radioaktivní 
zdroje. Rozsah plynů, které jsou předmětem zájmu, se stanoví výrobc e a z nich se provede reprezenta-
tivní výběr pro zkoušky. Musí se proká zat, že vlastnosti zařízení vyh ovují specifikacím.  
2.6   Odezva monitorů specifických radionuklidů na jiné radioaktivní plyny  
Odezvu zařízení na jiné radioaktivní plyny než ty, které se mají měřit, musí stanovit výrobce a musí 
být menší než 15  % odezvy na specifický plyn. Objemová aktivita plynu musí být dostatečná 
k poskytování indikovaného údaje, který prokáže, že zařízení vyhovuje požadavkům.  
2.7   Odezva na okolní záření gama  
Výrobce musí stanovit  odezvu na záření gama  a rozhodovací úroveň a maximální h odnotu údaje, když 
je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované výrob-
cem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové ker-
my do 10  Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření záření m gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3  MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně.  
2.8   Přetížení  
Pokud není mezi výrobcem stanoveno  jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici na jejím hor-
ním k onci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s  příkonem povrcho-
vé emise) 10krát větší , než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení prac ovat 
normálně.  
2.9   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % 
od hodnoty získané při standardní ch podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
2.10   Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou od ečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10  % 
pro údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
2.11   Stabilita údaje detekčního a vyhodnoco vacího zařízení  
Údaj s  daným zdrojem záření, indikovaný po 30 minut provozu zařízení, se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100  hodin.  
2.12   Vliv změny tlaku v  měřicí  komoře  
Změny tlaku v  měřicí  komoře mají vliv na hodnotu  odezvy pro danou  objemovou aktiv itu měřeného 
vzduchu či plynu. Výrobce stanoví algoritmus kompenzace na tyto změny tlaku.  
2.13   Vnější únik  
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, která charakt erizuje těsnost měřicí  komory.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
8 2.14   Teplota  okolí  
Indikova ný údaj musí zůstat v  mezích specifikovaných v  Tabulce 2 pro teplotní rozsah stanovený vý-
robcem. Pro tento typ zařízení může detekční a vzork ovací zařízení pracovat při jiných klimatických 
podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zaří zení může pracovat při vyšší 
teplotě, než je uvedeno v  Tabulce 2. V  tomto případě musí být příslušná zkouška stanovena výrobcem . 
Tabulka 2 – Teplota okolí  
Teplota okolí  Odchylka od hodnoty za standardních podmínek  
+10 C až +35  C  
(střed: +22  C) 10 % 
−10 C až +40  C  
(střed: +15  C) 20 % 
−25 C až +50  C  
(střed: +12  C) 50 % 
 
2.15   Relativní vlhkost vzduchu  
Odchylky způsobené relativní vlhkostí do 90  % při 35  °C musí být menší než 10  %. 
3   Technické požadavky  
3.1   Všeobecné požadavky  
Hlavním p ožadavkem  je schopnost měřit definovanou úroveň výpusti charakterizovanou objemovou 
aktivitou a celkovou pr ůtokovou rychlostí výpusti.  
3.2   Typy monitorů  
3.2.1    Všeobecně  
Typy uvažovaných zařízení pro monitorování plynných výpustí jsou monitory radioakti vních aerosolů, 
monitory radioaktivních vzácných plynů a monitory se specifickým rozlišením radionuklidů.  
3.2.2    Klasifikace monitorů radioaktivních vzácných plynů ve výpustech  
Zařízení může být klasifikováno podle druhu detekovaného záření:  
 gama ; 
 beta; 
 specifické radionuklidy . 
Zařízení může být také klasifikováno podle měřicí metody:  
 přímé měření s  detektorem v  toku výpusti nebo v  jeho blízkosti ; 
 kontinuální vzorkování části toku z  monitorovacího bodu do vzdáleného místa . 
3.3   Celkový návrh zařízení  
Jsou možná různá uspořádání monitoru v  závislosti na přesných okolnostech a požadavcích pro danou 
instalaci. Bez ohledu na tyto varianty musí zařízení vyhovovat následujícím požadavkům : Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
9 3.3.1    Zařízení s  přímým měřením  
Pokud se měření provádí přímo v  toku vý pusti nebo v  jeho blízkosti, musí v  těchto podmínkách pr a-
covat pouze detektor a nutné minimum elektrických částí. Pokud se nejedná o zvláštní okolnosti, n e-
smí tento typ zařízení obsahovat detektory, které jsou zvláště citlivé na změny okolních podmínek 
nebo vyžadují častou kontrolu a nastavení.  
Příslušné řídicí a vyhodnocovací zařízení musí být pokud možno instalováno v  regulovaném pr ostředí, 
aby byl minimalizován vliv na jeho vlastnosti a umožněn snadný přístup pro obsluhu a údržbu.  
3.3.2    Zařízení s  nepř ímým měřením  
Pokud se reprezentativní vzorky výpusti kontinuálně odebírají do vzdáleného místa, musí  vzork ovací 
a detekční zařízení (s výjimkou vzorkovací hlavice a potrubí) a řídicí a vyhodnocovací zařízení být 
umístěno v  regulovaném prostředí. Pokud to n ení prakticky proveditelné (například kvůli nadmě rné 
délce vzorkovacího potrubí), musí být uplatněna stejná omezení jako na detekční zařízení (v soul adu 
s 3.3.1 ), aby se zajistila rychlá odezva na jakékoliv zvýšení úrovně aktivity.  
3.4   Vzorkovací a detek ční zařízení  
3.4.1    Vzorkovací a sací potrubí  
Musí být uvažovány a dohodnuty následující charakteristiky:  
 vliv průtokové rychlosti a tlaku na měření ; 
 dopravní zpoždění k  detektoru (průtoková rychlost, průměr potrubí, atd.).  
3.4.2    Vstupní součást  
Na vstu pu vzorkovacího okruhu musí být vhodná vstupní součást, aby se odstranily všechny částice 
a pokud je třeba, jód. Aby byly zachovány specifikované vlastnosti zařízení, nesmí tato součást zach y-
covat nebo dočasně zadržovat vzácné plyny a snižovat průtokovou r ychlost.  
Dále musí mít zařízení vhodné stínění k  ochraně osob a k  omezení vlivu na detekční zařízení od záření 
radionuklidů akumulovaných na této součásti během vzorkovacího období. Tato součást musí být 
přístupná a její činnost kontrolována.  
Je třeba pozn amenat, že izotopy jódu jsou předchůdci v  přeměně vzácných plynů. Proto se požaduje, 
aby v  případě použití filtrů jódu na vstupu okruhu monitoru byla provedena analýza k  prokázání, že 
jód zachycený na filtru nezpůsobuje chybný odhad časového průběhu uvolňo vání vzácných plynů.  
3.4.3    Vzorkovací komora  
Když je jako část vzorkovacího a detekčního zařízení použita měřicí komora nebo plynová komora 
zajišťující daný objem plynu k měření s  ponořeným nebo v  blízkosti umístěným detektorem, musí být 
splněny následuj ící požadavky:  
 Vzorkovací komora musí být průtokového typu. Může obsahovat absorpční médium nebo kom-
presní zařízení.  
 Musí být specifikován objem vzorkovací komory a provozní tlak.  
 Detektor musí  být oddělen od měřeného plynu nebo vzduchu ochranným okénkem n ebo pře-
pážkou.  
 Detektor musí  být snadno odnímatelný od komory za účelem opravy nebo n áhrady. Upevnění 
detektoru musí být takové, že je ve všech případech zajištěno vrácení dete ktoru do př íslušné ge-
ometrické polohy a zachování této polohy.  
 Pokud se ke zvýše ní odezvy monitoru plynu pro danou objemovou aktivitu radioaktivního ply-
nu používá absorpční médium, musí se udávat typ sorbentu a jeho charakteristiky pro různé m ě-
řené plyny.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
10 3.4.4    Detektor záření  
Lze použít jakýkoliv typ detektoru, který je vhodný pro požadované měření. Výrobce musí specifiko-
vat typ detektoru a všechny příslušné charakteristiky, především od ezvu při pracovní geometrii pro 
aktivity plynů, které mají být měřeny, a pro aktivity rušivých radi onuklidů.  
Detektor záření beta  
Výrobce musí speci fikovat rozměry detektoru a detekční charakteristiky, například efektivní plochu 
a tloušťku všech ochranných přepážek, atd.  
Detektor záření gama  
Tato zařízení provádějí přímé měření záření gama, a pokud  je to požadováno, musí  generovat v ýstra-
hu. Pro tento typ monitoru je třeba vzít v  úvahu záření pozadí.  
Detektor specifických radionuklidů gama  
Tento detektor kombinuje měření záření gama a spektrometrickou analýzu záření. Výrobce musí sp e-
cifikovat rozlišovací schopnost detektoru a účinnost jako funkci energi e. 
3.5   Charakteristiky měření a indikace  
3.5.1    Efektivní měřicí rozsah  
Efektivní měřicí rozsah musí být vhodný pro danou aplikaci.  
3.5.2    Charakteristiky měření  
Výrobce musí uvádět rozhodovací úroveň, detekční limit a efektivní měřicí rozsah zařízení.  Tyto ch a-
rakteristiky musí být uvedeny pro specifikované radionuklidy s  uvážením úrovně pozadí referen čního 
záření gama (0,2  Gy/h) a objemové aktivity ve vzduchu (radonu a jeho dceřiných produktů).  
3.5.3    Zobrazení  
Indikovaný údaj musí odpovídat  skutečn é hodnot ě objemov é aktivit ě výpusti. Tato objemová aktivita 
je obvykle dána v  Bq/m3 referenčního radionuklidu nebo vybraných radionuklidů ze směsi v  případě 
použití monitoru rozlišujícího radionuklidy.   
3.6   Spolehlivost  
Doba náběhu celého zařízení musí b ýt menší než 30  minut. 
Všechna zařízení musí být konstruována tak, aby byla spolehlivá s  minimem neodhal ených poruch.  
Výrobce musí poskytovat dokumentaci o očekávané střední době provozu kritických komponent , jako 
je čerpadlo vzduchu, detektor, průtokoměr,  tlakoměr, atd.  
Výrobce musí specifikovat periodicitu opakování pravidelné údržby a plně popsat všechny postupy 
údržby. Požadavky na tuto údržbu by měly být co nejmenší.  
Musí  být k  dispozici výstrahy o závadách k  indikaci, že systém má závadu, jako je přer ušení nap ájení 
nebo porucha komponenty.  
3.7   Výstrahy  
3.7.1    Typy výstrahy  
Výstrahy a indikační prvky musí být vhodné pro účel zařízení.  
Výstrahy vysoké úrovně a výstrahy závad musí poskytovat oddělenou místní vizuální indikaci na m o-
nitoru a  dále musí mí t dvě sady výstupních kontaktů (které mohou být společné pro všechny výstrahy 
závad) pro účely externí výstrahy. Navíc mohou být poskytovány zvukové výstrahy.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
11 Všechny výstražné funkce musí mít testovací prostředky ke kontrole činnosti výstrahy. V  případě n a-
stavitelné výstrahy musí být kontrola možná v  rozsahu nastavení s  indikací aktuálního výstražného 
pracovního bodu.  
Obvody výstrahy musí pracovat buď v  režimu, kdy se udržují podmínky výstrahy až do specifického 
nulování pomocí ovládání nulování nebo v  režimu automatického nulování, když výstražný stav zmizí.  
3.7.2    Výstrahy vysoké úrovně  
Musí být poskytována nastavitelná výstraha vysoké úrovně pokrývající celý efektivní měřicí rozsah.  
3.7.3    Výstrahy závad  
a) Musí být poskytována výstraha indikující ztrátu signálu detektoru.  
b) Musí být poskytována výstraha indikující ztrátu vzorkování v okruhu.  
c) Musí být poskytována výstraha indikující poruchy v  obvodech elektronického syst ému. 
d) Výstrahy musí  indikovat zdroj e závad a musí  mít a utomatický diagnostický systém.  
e) Pro každou závadu musí  být samostatná indikace.  
3.8   Indikační prostředky  
Vedle vizuálního zobrazení měřené hodnoty musí být indikováno : 
 zapnutí napájení ; 
 zapnutí čerpadla vzduchu, pokud je použito ; 
 zapnutí napájení vysokého napětí na detektoru, pokud je pou žito; 
 průtok anebo hladinu v zásobníku chladiva pro detektor, pokud je použito . 
Pokud zařízením protéká vzduch, pak musí být poskytována vhodná indikace měření průtoku.  
Musí být poskytován výstup umožňující dálkovou indikaci měření a výstrah.  
3.9   Prostře dky pro provozní kontroly  
Musí být poskytovány prostředky umožňující uživateli provádět periodické kontroly uspokojivé či n-
nosti zařízení včetně kalibrace a ověření linearity měření. Tyto prostředky musí  být inst alovány tak, 
aby umožňovaly provádění kontrol y z řídicí a vyhodnocovací jednotky.  
Musí být možné kontrolovat kalibraci zařízení ve dvou reprezentativních bodech v  měřicím rozsahu.  
Tato kontrola musí být prováděna pomocí jednoho nebo podle potřeby více vhodných radioaktivních 
zdrojů. Linearita měření může být kontrolována elektricky.  
3.10   Prostředky pro nastavení a údržbu  
Všechna elektronická zařízení musí mít dostatečný počet snadno dostupných zkušebních bodů 
k usnadnění nastavení a lokalizaci závad. Musí být dodávány všechny speciální nástroje pro údržbu 
a příslušný návod k  údržbě.  
Konstrukce všech zařízení musí být taková, aby byla snadná oprava a údržba.  
Na displeji musí  být dostupné informace o automatických diagnostických prvcích.  
3.11   Řídicí a vyhodnocovací zařízení  
Řídicí a vyhodnocovací zař ízení obsahuje především tyto části:  
 elektrické řízení a napájení ; 
 elektronická měřicí zařízení ; Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
12  zobrazovací jednotku měření ; 
 jednotky varovných signálů a výstrahy . 
Zařízení může být propojeno s  centrálním zobrazovacím panelem radiační situace. V  tomto pří padě 
musí být možné ho instalovat do elektronických rámů normalizovaných rozměrů.  
3.12   Stínění okolního pozadí nebo kompenzační zařízení  
Tato zařízení nebo postupy jsou použity ke snížení vlivu okolního pozadí na měření. Jsou těchto typů:  
 stínicí zařízen í; 
 elektronická zařízení ; 
 softwarové metody . 
Tyto typy mohou být podle potřeby začleněny do celkového návrhu systému.  
Stínění musí  poskytovat stejné zeslabení záření ve všech směrech od  citlivého objemu detektoru 
s uvážením konstrukčních materiálů detekční ho zařízení a úhlové odezvy detektoru. Tloušťka stínění 
musí být stanovena s  uvážením detekční účinnosti detektoru.  
Pokud není možné zařízení lehce vyjmout ze stínění, musí být toto stínění snadno rozebíratelné a  tedy 
sestavené ze stavebnicových překrývají cích se prvků s  hmotností 15  kg nebo méně, pokud není výrob-
cem stanoveno  jinak.  
Pokud se ke snížení vlivu pozadí gama používají elektronické metody s  použitím dodatečných dete k-
torů, mus ejí být výběr a umístění těchto detektorů proveden y tak, aby se dosáhlo  pokud možno ne jlep-
ší kompenzace s  uvážením rozsahu energií gama a směru záření.  
3.13   Úroveň hluku zařízení  
Úroveň hluku zařízení pochází především ze vzorkovacího a detekčního zařízení a speciálně z  provozu 
vzduchového potrubního systému a vznikajících vibrací.  
Výrobce musí vybrat takové komponenty a navrhnout zařízení tak, aby byla úroveň hluku minimální 
a ve shodě s  druhem prostředí, pro které je zařízení určeno.  
3.14   Elektromagnetické rušení  
Měřidla nesmí být ovlivněna elektrickým a elektromagnetick ým rušením z  okolního prostředí a musí 
splňovat požadavky příslušného zvláštního právního předpisu2. Při zkoušce vlivu rušení nesmí změna 
odezvy měřidla překročit 1  %. Musí být provedena všechna nutná opatření proti vlivům elektromagn e-
tického rušení, a to jak přijímaného , tak emitovaného zařízením.  
  Pro odolnost se použije stupeň závažnosti 3 . 
  Pro vyzařování se použije třída závažnosti A . 
3.15   Napájení  
Zařízení musí  být konstruována pro provoz z  jednofázového střídavého napájecího napětí v  jedné 
z následujících kategorií podle:  
  řada I:  230 V  a.c.; 
  řada II:  100 V  a.c.; 
  řada III:  120 V  anebo 240  V a.c.  
                                                      
2 Nařízení vlády č. 117/2016 Sb., o posuzování shody výrobků z hlediska elektromagnetické kompatibility při 
jejich dodávání na trh  
 Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
13   řada IV:   24 V d.c.  
Zařízení může být konstruováno pro provoz z nízkonapěťového záložního zdroje pro případ poruchy 
napájení. V těchto případ ech je žádoucí, aby zařízení v důsledku přepnutí napájení nevykazovalo 
chybnou funkci nebo byla spuštěna výstraha; musí  být poskytována indikace tohoto přepnutí.  
Pro motory čerpadla vzduchu může být použito třífázové napájení.  
3.16   Ochrana proti neoprávn ěné manipulaci  
Části měřidla, které jsou zásadní pro jeho metrologické vlastnosti, musí být navrženy tak, aby je bylo 
možno zabezpečit takovým způsobem, který poskytne důkaz o jakémkoliv neoprávněném zásahu.  
Pokud může být odezva měřidla nastavena korekcí dlouhodobé změny odezvy, korekcí vlivu teploty 
a tlaku na odezvu, nebo aplikací opravného faktoru, pak musí být měřidlo konstruováno tak, aby byla 
vyloučena neúmyslná změna kteréhokoli faktoru nastavení obslu hou.  
Ovládací přepínače a potenciometry musí být buď uvnitř měřidla a nepřístupné zvenčí bez použití 
nástroje, anebo musí být zřetelně označeny a opatřeny stupnicí, aby je bylo možné přesně nastavit 
v souladu s  rozlišovací schopností měřidla, a potom zabl okovat, aby nemohlo dojít k  náhodné změně 
nastavení. Opravné faktory a kalibrační koeficienty uložené digitálně nesmí být možné změnit, pokud 
obsluha nevloží bezpečnostní kód (nebo heslo), nebo nezmění polohu zablokovaného či nepřístupného 
přepínače.  
3.17   Bezpečnost  
Měřidlo musí být bezpečné ve smyslu základních zásad bezpečnosti zařízení s  ionizujícím zářením 
a požadavků relevantních technických předpisů za podmínek obvyklého použití k  účelům, pro které je 
určeno.  
4   Značení měřidla  
4.1   Značení na měř idle 
Na měřidle, které se může skládat ze dvou funkčně samostatných částí, musí být na každé části uved e-
ny následující údaje:  
a) identifikace výrobce  
b) označení typu měřidla  
c) výrobní číslo detektoru ( -ů), vyhodnocovací jednotky měřidla, čerpadla, průtokoměru  
d) značka schválení typu  
e) údaje o bezpečnosti měřidla ionizujícího záření  
Všechny značky a nápisy musí být čitelné, trvanlivé, jednoznačné a běžným způsobem neodstranite l-
né. 
4.2   Umístění úřední značky  
Umístění úředních značek na detekční části a vyhodnocovací j ednotce je specifikováno v certifikátu  
o schválení typu.  
Pokud je to možné, značky se umísťují na čelní panel zobrazovací jednotky tak, aby nezakrývaly žá d-
ný z údajů uvedených na měřidle.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
14 5   Schvalování typu měřidla  
5.1   Všeobecně  
Proces schvalování ty pu měřidla zahrnuje následující zkoušky:  
a) vnější prohlídk u; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) odezv y na radioaktivní plyny ; 
e) odezv y na okolní záření gama ; 
f) přetížení m; 
g) doby náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
h) statistické fluktuace ; 
i) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
j) vlivu změny tlaku v  měřicí  komoře  
k) vnější ho úniku; 
l) vlivu teploty  okolí ; 
m) vlivu relativní vlhkosti vzduchu ; 
n) elektromagnetické kompatibility.  
5.2   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce se posuzuje  
a) úplnost předepsané  technické dokumentace, včetně návodu pro obsluhu;  
b) shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v  kapitol ách 2, 3 a článku 4.1 a), b) a c); 
c) úplnost a stav funkčních celků mě řidla podle předepsané technické dokumentace;  
d) shoda verze software měřidla s  verzí specifikovanou výrobcem.  
5.3   Funkční zkoušky  
5.3.1    Přesnost přístroje  
Zařízení pracuje při standardní ch zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů v ýrobce bez 
přítomnosti referenčního záření. Zaznamená se údaj pozadí. V  závislosti na určení monitoru se zkou š-
ky provádějí jedním ze dvou způsobů:  
1. vzduch nebo plyn značený známou objemovou aktivitou prochází zařízením s  konstantní pr ůto-
kovou rychlostí po dobu dostatečno u k dosažení rovnováhy měření a zaznamená se rovn ovážný 
údaj;  
2. detektor se ponoří do dostatečně velkého objemu plynu se známou objemovou aktiv itou, který 
je ekvivalentní objemu ve skutečné pracovní poloze detektoru a zaznamená se údaj při rovn o-
vážných podmí nkách.  
Následuje výpočet hodnoty Rref.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.3. 
5.3.2    Linearita systému  
Zkouška se provádí se sadou zdrojů stejného radionuklidu a geometrických charakteristik . Standardní 
příprava zkušebních  zdrojů používaných v  požadovaných zkouškách však musí být taková, že nejist o-
ta konvenčně pravé hodnoty aktivity absolutně ( sa) každého zdroje je lepší než 10  % (k = 2) Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
15 a nejistota konvenčně pravé hodnoty aktivity relativně ( sr) mezi zdroji dané zkušební  sady je lepší než 
5 % (k = 2). Zkušební zdroje musí být navázány na schválené etalony . 
Zkoušky se mohou provádět dvěma způsoby:  
 s plynnými nebo pevnými radioaktivními zdroji ; nebo  
 s přivedením elektrického signálu . 
Typové zkoušky se provádějí v  jednom bod ě na každé stupnici pro přístroje s  lineární stupnicí a na 
každé dekádě efektivního měřicího rozsahu pro přístroje s  číslicovým nebo logaritmickým zobrazením 
přibližně v  25 % nejcitlivějšího rozsahu nebo dekády, v  50 % maxima středních rozsahů nebo dekád 
a 75 % maximálního údaje. Nejméně tři z  těchto zkoušek se musí provést pomocí radioaktivního zdr o-
je, přitom dva jsou na mezních hodnotách. Když se používají elektrické signály, musejí se použít na 
všech rozsazích nebo dekádách (navíc k  radionuklidovým zdroj ům). 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.4. 
5.3.3    Odezva monitorů specifických radionuklidů na jiné radioaktivní plyny  
Zkouška se provádí stejným způsobem, jak je popsáno v  bodě 5.3.1.  
Výsledky musí odpovídat kritériím pod le článku 2.5. 
5.3.4    Odezva na okolní záření gama  
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní , přičemž  oba pa-
rametry závis ejí na daném použití v  provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň 
stanovena v ýrobcem . Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, když je 
detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované výrob-
cem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí př íkonu  vzduchové ker-
my do 10  Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3  MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhod ovací úrovně.  
Zařízení musí pracovat při standardní ch zkušebních podm ínkách bez přítomnosti radioakti vního zdroje 
a stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se zdroj 137Cs umístí vzhledem k  detektoru tak, aby vzdál e-
nost mezi zdrojem a detektorem byla nejméně 2  m a konvenčně pravá hodnota příkonu vzduchové 
kermy v  místě detekt oru, když by detektor nebyl přítomen, byla 10  Gy/h   10 %. Referenční orient a-
ce detektoru vzhledem ke zdroji musí být podle specifikací výrobce. Po začátku ozařování se zazn a-
menávají údaje v  jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje do ustále ní údaje zařízení. 
Po dosažení ustáleného stavu se provede nejméně 10  odečtů. Spočítá se rozhodovací úroveň založená 
na posledních odečtech. Tato rozhodovací úroveň musí být ve shodě se specifikací výrobce. Maximá l-
ní odečet vyhodnocovacího zařízení nesmí p řesáhnout hodnotu specifikovanou v ýrobcem. Detektor je 
dále ozařován v  několika geometriích zdroj -detektor určený výrobcem . Když může být vyhodnocovací 
zařízení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento činitel během 
této zko ušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí ve všech sm ěrech přesáhnout dvojná-
sobek hodnoty specifikované výrobcem pro ref erenční směr.  
Výše uvedená zkouška se opakuje pro referenční směr zdroj -detektor s  použitím alternativních zdrojů 
záření gama podle jak stanoví výrobce , včetně zdroje 60Co. Když může být vyhodn ocovací zařízení 
programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento čin itel během této 
zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí přesáhnout dvojnásobek ho dnoty specifi-
kované výrobcem pro 137Cs. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.7. 
5.3.5    Zkouška přetížení m 
Pokud výrobce nestanoví  jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici na jejím horním konci 
nebo indikovat přetíže ní, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s  příkonem povrchové emise) 
10krát větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení pracovat normálně.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
16 a) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě, která poskytuje údaj přibližn ě 50 % první 
dekády měřicího rozsahu a zaznamená se odečtený údaj.  
b) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě 10krát větší, než odpovídá max imálnímu 
měřitelnému údaji. Ozařování se udržuje nejméně 10  minut a ověří se, že přístroj trvale ind ikuje 
údaj m imo stupnici na jejím horním konci.  
c) Zdroj záření se odstraní a po době stanovené výrobcem , obvykle menší než 1  hodina , se detekč-
ní zařízení ozařuje při stejných podmínkách jako a). Odečtené údaje se n esmí l išit více než 
o 10 % od původní hodnoty.  
5.3.6   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % 
od hodnoty získané při standardní ch podmínkách, v  době do 30  minut po zapnutí.  
Před touto zkouško u musí být zařízení odpojeno od sítě po dobu nejméně 1  hodinu . Použije se zdroj 
záření poskytující údaj přibližně v  jedné třetině až jedné polovině maxima rozsahu. Detekční a vyho d-
nocov ací zařízení se zapne. Každých 5 min ut během 1  hodiny  se zaznamenávají indikované hodnoty. 
Deset hodin po zapnutí se provede dostatečný počet odečtů ve shodě s  kapitolou 5 .3.7. a střední ho d-
nota se použije jako „konečná hodnota“ údajů. Nakreslí se graf indikované hodnoty aktivity na čase ,  
a pokud je třeba, provede se oprava na poločas přeměny. Rozdíl mezi „konečnou hodnotou“ a hodn o-
tou odečtenou na kři vce pro 30  minut musí ležet ve specifikovaných mezích.  
POZNÁMKA : Když je úroveň aktivity velmi nízká, menší než 10krát rozhodovací úroveň, může se stát, že 
zařízení během doby n áběhu neudává požadovanou indikovanou hodnotu. To je způsobeno statistickými odchy l-
kami při nízkých měřených četnostech impulzů.  
5.3.7    Statistické fluktuace  
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. 
Variační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10  % 
pro údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 a 20násobkem rozhodovací 
úrovně. Provede se nejméně 10  odečtů ve  vhodných časových intervalech, aby se získaly nezávislé 
hodnoty. Spočítá se střední hodnota a variační koeficient ze všech provedených odečtů. Variační ko e-
ficient musí být v  požadovaných mezích.  
Naměřená hodnota nesmí  překročit dovolené meze změny podle článku 2.10.  
5.3.8    Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Indikovaný údaj s  daným zdrojem záření po 30  minut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100  hodin. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 a 20násobkem rozhodovací 
úrovně. Provede se dostatečný počet odečtů po 30  minutách, pak další odečty po 10  hodinách   
a 100  hodinách  bez žádného nastavování zařízení a beze změn podmínek. Střední ho dnoty odečtů m u-
sí pro všechny časy ležet v  uvedených mezích.  
Pokud je třeba, odečty musí být korigovány na poločas přeměny.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.11.  
5.3.9    Vliv změny tlaku v  měřicí  komoře  
Účelem této zkoušky  je test metody kompenzace změny tlaku v  měřicí  komoře. Změny způs obující 
snížení či zvýšení tlaku v  měřicí  komoře mohou vé st k nesprávné výsledné měřené hodnotě objemové 
aktivity plynu či vzduchu při standardní ch podmínkách. Hodnoty změny tlaku musí stano veny výrob-
cem.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
17 Pro tuto zkoušku musí být monitor vybaven měřidlem tlaku v  měřicí  komoře. Do uzavřeného okruhu 
s měřicí  komorou se vloží kalibrované tlakové čidlo (diferenciální manometr, atd.) v  bodě stanoveném 
výrobcem tak, aby se měřila změna tlaku v  měřicí komoře. Změří se jmen ovitá objemová aktivita při 
jmenovitém tlaku v  měřicí  komoře. Pak se změní tlak v  měřicí  komoře při stejné objemové aktivitě 
referenčního radionuklidu tak aby se dosáhlo změny tlaku +10 % nad jmenovitý tlak při standardní ch 
zkušeb ních podmínkách , pokud výrobce nestanoví jinak. V  těchto po dmínkách se měří konvenčně 
pravá hodnota objemové aktivity.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.12.  
5.3.10    Vnější únik  
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vně jšího úniku.  
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové rychlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1  %. Jeden měřič se umístí před měřicí  komoru a druhý ve směru toku za 
měřicí  komoru. Provede se série deseti následn ých měření ve vhodných časových inte rvalech. Střední 
hodnoty průtokových rychlostí měřených vpředu a  vzadu se nesmí lišit více než o 5  % během stan-
dardní ho vzorkovacího období. Pokud je třeba, provedou se korekce na rozdíly tlaku vzduchu.  
5.3.11    Teplota okolí  
Pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických podmín-
kách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může prac ovat při vyšší teplotě.  
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdroje m tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách. Tato zkouška se obvykle provádí v  klimatizační komoře. 
Obvykle není nutné regulovat vlhkost vzduchu v  komoře, pokud zařízení není zvláště citlivé na změny 
vlhkosti. Teplota  se udržuje na obou svých mezních hodnotách dohodnutého teplotního rozsahu po 
dobu nejméně 24  hodin. Během posledních 30  minut tohoto intervalu se měří indikovaný údaj a ten 
musí být v  příslušných mezích. Navíc se indikovaný údaj měří ve středu teplotního rozsahu uvedeného 
v Tabulce  2. Pokud odečet při této střední teplotě není v  mezích 10 % vzhledem k  odečtu mon itoru 
při referenční teplotě, výrobce musí udávat rozdíl v  tomto bodě.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.14.  
5.3.12   Relativní vlhkost vzduchu  
Pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických podmín-
kách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může prac ovat při vyšší hodnotě 
relativní vlhkosti.  
Detekční  zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardní ch zkušebních podmínkách. Zkouška se může provádět při jedné teplotě +35 °C a rela-
tivní vlhkosti vzduchu 90  %; povolená odchylka 10 % údaje je dodatečná  k povolené odchylce způ-
sobené samotnou teplotou.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.15.  
5.4   Zkoušky elektromagnetické kompatibility  
Zkoušky EMC se provádí s  monitorem aerosolů v zapojení podle specifikace výrobce. Tyto z koušky 
musí prokázat, že monitor aerosolů je ve shodě s  požadavky příslušného zvláštního právního předp i-
su2. 
5.4.1    Odolnost proti elektrostatickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na přístroji v  zapnutém stavu, a to kontaktním vý bo-
jem 6  kV a vzduchovým výbojem 8  kV. Výboje se aplikují na vodivé povrchy a spojovací desky.  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
18 Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.2    Odolnost proti vysokofrekvenčním elektromagnetickým polím  
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu poli se zkouší na zapnutém přístroji v kmitočt o-
vém pásmu 80  MHz až 3  000 MHz s intenzitou pole 10  V/m. Amplitudová modulace je 80 % 
AM/1  kHz sin.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.3    Odolnost proti rychlým přechodovým jevům  
Odolnost proti opakovaným rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na 
zapnutém přístroji. Zkušební na pětí ±0,5  kV, ±1 kV a ±2  kV je aplikováno vazebním obvodem do 
napájecích, zemních a signálových vstupů/výstupů.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.4    Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu  
Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu se zkouší aplikací zkušebního napětí ±0,5kV,  ±1 kV  
a ±2 kV mezi napájecí vodiče.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit mez e 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.5    Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli  
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli se zkouší na zapn u-
tém přístroji v  kmitočtovém pásmu 150  kHz až 80  MHz. A mplituda modulace 80  % AM/1  kHz, úr o-
veň napětí 10  V. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.6    Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou  
Odolnost proti rušení tlum enou oscilační vlnou se zkouší na zapnutém přístroji aplikací tlumené osc i-
lační vlny na napájecích, signálních a ovládacích vstupech/výstupech monitoru. Zkušební úroveň je 
definovaná jako napětí prvního vrcholu (maximum nebo minimum) na zkušebním tvaru vln y a je n e-
symetricky 2  kV, symetricky 1  kV pro pomalou tlumenou oscilační vlnu 100  kHz a 1  MHz, pro ryc h-
lou tlumenou oscilační vlnu 3  MHz, 10  MHz nebo 30  MHz je 2  kV nesymetricky.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená od chylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.7    Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým  přerušením a poma-
lým změnám na pětí 
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí se zkouš í na zapnutém přístroji aplikací poklesu napětí na úroveň 0  % Ut po dobu 10  ms.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v  článku 2.3.  
5.4.8    Měření rušivého svorkového napětí  
Zkoušený mo nitor musí vyhovět mezím rušení uvedených v  Tabulkách 3 a 4. Zkouška je provád ěna na 
zapnutém zařízení měřením rušivého svorkového napětí na napájecích, signálních a ovládacích vst u-Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
19 pech/výstupech monitoru. Pokud údaj měřicí ho přijímače kolísá v  blízkosti m ezí, musí se údaj sled o-
vat alespoň 15  sekund  na každém měřicí m kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s  výjimkou n á-
hodných krátkých extrémních hodnot, které se zanedbávají.  
Meze rušivého napětí na síťových svorkách jsou v  Tabulce 3. 
Tabulka 3 – Meze pro rušení šířené vedením na síťových svorkách  
Rozsah kmitočtu  
(MHz)  Meze dB (µV)  
Kvazivrcholové  Střední  
0,15 až 0,50  79 66 
0,50 až 30  73 60 
POZNÁMKA :   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze.  
Meze rušivého napětí na signálních vstupech/výstupech j sou uvedeny v  Tabulce 4. 
Tabulka 4 – Meze pro rušení šířené vedením na signálních vstupech/výstupech  
Rozsah kmitočtu  
(MHz)  Meze napětí dB  (µV)  Meze proudu dB  (µA)  
Kvazivrcholové  Střední  Kvazivrcholové  Střední  
0,15 až 0,50  97 až 87  84 až 74  53 až 43  40 až 30 
0,50 až 30  87 74 43 30 
POZNÁMKA :   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze.  
5.4.9    Měření rušivého elektromagnetického pole (vyzařovaného vysokofrekvenčního rušení)  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedených v  Tabulce 5. Zkouška je  prováděna na z a-
pnutém zařízení měřením vyzařovaného elektromagnetického pole ve vzdálenosti 10  m. Pokud údaj 
měřicí ho přijímače kolísá v  blízkosti mezí, musí se údaj sledovat alespoň 15  sekund  na každém měř i-
cím kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s  výjimkou náhodných krátkých extrémních hodnot, 
které se zanedbávají.  
Tabulka 5 – Meze rušení šířeného záření v  měřicí vzdálenosti 10 m  
Rozsah km itočtu  
MHz  Kvazivrcholové meze  
dB (µV/m)  
30 až 230  40 
230 až 1 000  47 
POZNÁMKA :   Pro kmitočty rozhraní pásem  platí nižší meze.  
6   Prvotní ověření  
6.1   Všeobecně  
Při prvotním ověření se provádějí následující zkoušky:  
a) vizuální prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearity systému ; 
d) odezv y na okolní záření gama ; Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
20 e) přetížení m; 
f) statistické fluktuace ; 
g) stabilit y údaje dete kčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
h) vnější ho úniku. 
6.2   Vizuální prohlídka  
Prohlídka se provádí podle článku 5.2  
6.3   Funkční zkoušky  
6.3.1    Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1.  
6.3.2    Zkouška linearity systému  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2.  
6.3.3    Zkouška odezvy na okolní záření gama  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4.  
6.3.4    Zkouška přetížení m 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5.  
6.3.5    Zkouška statistických fluktuací  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7.  
6.3.6    Zkouška dlouhodobé stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení   
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8.  
6.3.7    Zkouška vnějšího úniku  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.10.  
7   Následné ověření  
7.1   Všeobecně  
Při následném ověření se p rovádějí následující zkoušky:  
a) vizuální prohlídk a; 
b) přesnost i přístroje ; 
c) linearit y systému ; 
d) přetížení m; 
e) stabilit y údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení ; 
f) vnější ho úniku. 
7.2   Vizuální prohlídka  
Prohlídka se provádí podle článku 5.2  Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
21 7.3   Funkční zkoušk y 
7.3.1    Zkouška přesnosti přístroje  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1.  
7.3.2    Zkouška linearity systému  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2.  
7.3.3    Zkouška přetížení m 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5.  
7.3.4    Zkouška dlouhodobé stability úda je detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8.  
7.3.5    Zkouška vlivu vnějšího úniku  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.10.  
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, kt erá může být dotčena 
jeho nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní 
1,25násobek největších dovolených chyb dle kapitoly 7.  
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požad avků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezináro d-
ních popřípadě zahraničních organi zací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tec h-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s  přiřazením 
k příslušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně dostupným způs o-
bem (na webo vých stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek stanov e-
ných tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž 
se tyto normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů.  
II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9   
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické a 
technické požadavky na stanovená měřidla  a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanov e-
ných měřidel – „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo apl i-
kací radi oaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí Opatření obecné povahy č.0111 -OOP -C076-16 
22 v důsledku výpustí - měřidla  ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních vzácných plynů v ply n-
ných výpustech jaderných zařízení “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., ktero u se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému  ově-
řování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a 
Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti techni ckých 
předpisů a předpisů pro služby informační spo lečnosti.  
 
III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným 
po této lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  37 odst.  l SprŘ  musí být patrno, kdo 
připomínky činí, vůči kterému opatření obecné povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními 
předpisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povah y je možné nahlédnout u Českého metrologického institu-
tu, Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 
 
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Kle novský  
 generální ředitel  
 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
Vyvěšeno dne:  17. 10. 2018  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  ....................................................  
 
Sejmuto dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejm utí: ....................................................