Statens jordbruk sverks  
  
författningssamling 
Statens jordbruksverk 
551 82  Jönköping, tel: 036-15 50 00 
telefax: 036-19 05 46   
ISSN 1102-0970  
 
                                                  SJVFS 2010:15 
Statens jordbruksverks före skrifter och allmänna råd 
om djurhållning inom lantbruket m.m.;   Saknr L 100 
Utkom  från  trycket 
den 10 maj 2010  
   
beslutade den 6 maj 2010   
    
 Statens jordbruksverk föreskriver1, med stöd av 2, 4, 8 a, 9, 9 a, 13, 13 a, 15, 17 
och 18 §§ djurskyddsförordningen (1988:539) följande. Dessutom beslutar 
Jordbruksverket följande allmänna råd. 
 
Innehållsförteckning 
1 kap. Gemensamma bestämmelser ........................................... s. 4 
 Inledande bestämmelser ..................................................... s. 4 
 Definitioner ........................................................................ s. 4 
 Tillsyn och skötsel.............................................................. s. 7 
 Utrymme, inredning och utrustning ................................... s. 7 
 Mått .................................................................................... s. 9 
 Stallklimat och luftkvalitet................................................. s. 9 
 Fönster och belysning......................................................... s. 10 
 Buller.................................................................................. s. 10 
 Foder och vatten................................................................. s. 10 
 Renhållning ........................................................................ s. 10 
 Betesmarker och rastgårdar................................................ s. 11 
 Utegångsdjur ...................................................................... s. 11 
 Drivning ............................................................................. s. 11 
 Övriga bestämmelser.......................................................... s. 12 
2 kap. Särskilda bestämmelser för nötkreatur.......................... s. 12 
 Tillsyn och skötsel.............................................................. s. 12 
 Utrymme, inredning och utrustning ................................... s. 13 
 Bete och utevistelse............................................................ s. 16 
 Mått .................................................................................... s. 18 
 Tabell 1............................................................................... s. 18 
 Tabell 2............................................................................... s. 19 
 Tabell 3............................................................................... s. 20 
 
1 Jfr rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fa stställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EGT L 10 
15.1.2009,  s. 7 Celex32008L0119), rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur 
(EGT L 221, 8.8.1998, s. 23, Celex 31998L0058) senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 806/2003 (EGT L 122, 
16.5.2003, s. 1, Celex 32003R0806), rådets direktiv 1999/74/EG av  den 19 juli 1999 om att fastst älla miniminormer för skyddet 
av värphöns (EGT L 203, 3.8. 1999, s. 53, Celex 31999L0074) se nast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 806/2003 (EGT 
L 122, 16.5.2003, s. 1, Celex 32003R0806) och rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008   om fastställande av 
lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (E GT L 47,18.2.09, s. 5 Celex 32008L0120). Jfr äv en rådets direktiv 2007/43/EG av den 
28 juni 2007 om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar (EUT L 182, 12.7.2007, s. 19-28, Celex 
32007L0043). Anmälan har gjorts enligt Europaparlamentets oc h rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett 
informationsförfarande beträffande  tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets  
tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034), ändrat  genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG 
(EGT L 217, 5.8.1998, s.18, Celex 31998L0048). SJVFS 2010:15  
 Tabell 4.............................................................................. s. 21 
 Tabell 5.............................................................................. s. 22 
 Tabell 6.............................................................................. s. 23 
3 kap. Särskilda bestä mmelser för grisar .................................. s. 23 
 Skötsel ................................................................................ s. 23 
 Utrymm e, inredning och utrustning ................................... s. 24 
 Mått .................................................................................... s. 26 
 Tabell 7.............................................................................. s. 26 
 Tabell 8.............................................................................. s. 27 
 Tabell 9.............................................................................. s. 27 
 Tabell 10............................................................................ s. 28 
 Tabell 11............................................................................ s. 28 
 Tabell 12............................................................................ s. 28 
4 kap. Särskilda bestä mmelser för får ....................................... s. 29 
 Skötsel ................................................................................ s. 29 
 Bete och utevistelse ............................................................ s. 29 
 Utrymm e, inredning och utrustning ................................... s. 29 
 Mått .................................................................................... s. 30 
 Tabell 13............................................................................ s. 30 
 Tabell 14............................................................................ s. 31 
5 kap. Särskilda bestä mmelser för getter .................................. s. 31 
 Skötsel ................................................................................ s. 31 
 Bete och utevistelse ............................................................ s. 32 
 Utrymm e, inredning och utrustning ................................... s. 32 
 Mått .................................................................................... s. 32 
 Tabell 15............................................................................ s. 33 
6 kap. Särskilda bestämmelser för värphöns och unghöns ......s. 33 
 Skötsel ................................................................................ s. 33 
 Utrymm e, inredning och utrustning ................................... s. 34 
 Mått .................................................................................... s. 35 
 Tabell 16............................................................................ s. 35 
 Tabell 17............................................................................ s. 36 
 Tabell 18............................................................................ s. 37 
 Tabell 19............................................................................ s. 38 
 Tabell 20............................................................................ s. 39 
 Tabell 21............................................................................ s. 39 
 Tabell 22............................................................................ s. 40 
7 kap. Särskilda bestämmels er för slaktkyckling ..................... s. 40 
 Skötsel ................................................................................ s. 40 
 Utrustning ........................................................................... s. 41 
 Mått .................................................................................... s. 41 
 Tabell 23............................................................................ s. 41 
 2SJVFS 2010:15  
 
8 kap. Särskilda bestämme lser för kalkoner ............................. s. 42 
 Skötsel ................................................................................ s. 42 
 Utrustning ........................................................................... s. 42 
 Mått .................................................................................... s. 42 
 Tabell 24............................................................................. s. 42 
9 kap. Särskilda bestämmels er för ankor och  gäss ................... s. 43 
 Skötsel ................................................................................ s. 43 
 Utrustning ........................................................................... s. 43 
 Mått .................................................................................... s. 44 
 Tabell 25............................................................................. s. 44 
10 kap. Särskilda bestämmelser för pälsdjur ............................ s. 44 
 Skötsel ................................................................................ s. 44 
 Utrymm e och inredning m.m ............................................. s. 44 
 Särskilda bestämm elser för m inkar .................................... s. 45 
 Tabell 26............................................................................. s. 45 
 Tabell 27............................................................................. s. 46 
 Särskilda bestämm elser för rävar ....................................... s. 46 
 Ikraftträdanden ................................................................ s. 47 
 Övergångsbestämmelser .................................................. s. 47 
  
 
 
 
 
 3 SJVFS 2010:15  
1 KAP. GEMENSAMMA BESTÄMMELSER 
Inledande bestämmelser 
1 §  Grundläggande bestämm elser om  hur dj ur ska hållas och skötas finns i 
djurskyddslagen (1988:534) och dj urskyddsförordningen (1988:539). 
2 §  Dessa föreskrifter och allm änna råd i nnehåller bestämmelser om  djurhållning 
inom  lantbruket m .m. Bestämm elserna om fattar djurslagen nötkreatur, gris, får, get, 
fjäderfä utom strutsfåglar, sam t pälsdjur. 
3 §  Djur får hållas och skötas på annat sätt än vad som  anges  i dessa föreskrifter om  
en veterinär av vete rinärm edicinska skäl har ordinerat detta. 
 
Definitioner 
4 §  Ord eller uttryck som används i denna författning har följande betydelse: 
allmänna råd: definieras i 1 § författningssa mlingsförordningen (1976:725) som 
sådana gene rella rekom mendationer om  tilläm pningen av e n författnin g som  anger 
hur någon kan eller bör handl a i ett visst hänseende, 
amko: ko som ger di till kalvar som  inte är hennes egen avkomma, 
daglig dödlighet (%) : antale t slaktk ycklinga r som har dött i en s tallavdelning  
samm a dag, inklusive sådana som  har avli vats på grund av sjukdom  eller av andra 
skäl, d ividerat m ed totala an talet slaktk ycklingar i stallavdeln ingen den aktuella 
dagen, m ultiplicerat m ed 100. 
dBA: enhet för m ätning av bl.a. ljudnivå (ljudtrycksnivå). "A" anger att det 
ingående ljudet vägts över det standardis erade A-filtret före n ivåangiv elsen. 
dBskalan är logaritm isk. En ökning eller m inskning av ljudnivån med 10 dBA 
uppfattas av det m änskliga örat som  en fö rdubbling respektive halvering av ljudet, 
diko: ko som ger di till egen ka lv eller egna kalvar, 
djurhållare:  fysiska eller juridisk a personer som enlig t avtal elle r lag ansvarar f ör 
eller handhar djur, oavsett om detta sker stadigvarande eller tillf älligt, 
dräktighetsperiod: begreppet används för suggor och gyltor och avser tiden från 
fyra veckor efter betäckning till en vecka före beräknad grisning, 
dränerande golv: ett sam lingsbegrepp för genom släppliga golv. Gödseldränerande 
golv är golv som  är konstruerade för att sl äppa igenom  träck, urin och i viss m ån 
ström edel till ett underliggande utrymm e. Urindränerande golv är golv som är 
konstruerade för att enbart släppa  igenom  urin och annan vätska, 
foderliggbås: bås som  är både utfodringsplats och liggplats för lösgående djur, 
forcerad ve ntilation: ventilationsflöden som övers tiger det dim ensionerade 
maxventilationsf lödet i ett s laktgrisstall en ligt Svensk Stan dard (SS 95  10 51). För 
slaktky cklingstallar  avses ven tilationsflöden som  överstiger  75 procent av 
maxventilationsf lödet, 
fångbås: bås där nötkreatur står uppstallade på båsp latsen med fångbåge eller 
fånggrind. Båsplatsen är djurens utfodri ngs- och liggplats. System et innebär att 
djuren kan s läppas lösa; m jölkkorna framför allt i sam band med m jölkningen, 
gödseldeflektor: utrustning i vissa hönsburar. En från fodertrågets bakkant 
utstickande plåt som  har till syfte att skydda äggen m ot bl. a. nedsmutsning och 
 4SJVFS 2010:15  
 
hackning sam t att förhindra rym ning och gödselnedfall i underl iggande burvånings 
fodertråg, 
gödseldränerande golv: se dränerande golv, 
hårdgjord yta: ytan anses vara hårdgjord om  den består av betong, asfalt eller 
annat likvär digt m aterial, 
kalv: ett nötkreatur som  är högst sex m ånader gammalt, 
kalvgömma: ett avskilt utrymme som bara kalvarn a har tilltr äde till i 
lösdriftsstallar för am - eller dikor. Kalvgömm an byggs vanligen upp i samband m ed 
kalvningen m ed flyttbara boxväggar eller dyl., 
kalvningsbox: en box som  enbart är avsedd att användas f ör kor eller kvigor när 
de ska kalva och fram  till några dagar efter kalvningen. En kalvningsbox kan vara  
utform ad som en ensa mbox avsedd för en  ko eller kviga eller som  en gruppbox 
avsedd för flera kor eller kvigor. En ka lvningsbox kan vara byggd som perm anent  
box eller byggas upp m ed flyttbara b oxväggar eller dyl. inför kalvning, 
killningsbox: en box som  enbart är avsedd att a nvändas för getter nä r de ska killa 
och fra m till några dagar efter killning. Killningsboxar byggs vanligen upp i 
gemensamboxen m ed flyttbara boxvä ggar eller dyl. inför killning, 
kontinuerlig uppfödning: hållande av, i norm alfallet, dj ur av olika åld rar i stall 
eller stallavdelning. Insättning av nya djur sker efterhand, 
kontrollprogram: ett program  som  tagits fram   i syfte att säkra en god djurom sorg 
och som  är godkänt av Jordbr uksverket, sam t är knutet ti ll en bestämmelse i denna 
författning, 
konventionell uppfödning i grisningsbox: suggan hålls lösgående  tillsamm ans m ed 
smågrisarna i en box. Sm ågrisarna har tillgång till avskilt ligg- och 
utfodringsutrymm e som är skyddat mot dr ag och som  oftast är uppvärm ningsbart, 
kortbås: bås för bundna nötkreatur där djuren  ständigt kan hålla huvudet in 
överfoderbordet, 
lamningsbox: en box som enbart är avsedd att användas för tackor när de ska 
lamm a och fra m till några dagar efter lamning en. Lam ningsboxar byggs vanligen 
upp i gem ensam boxen med flyttbara boxväggar eller dyl. inför lam ning, 
liggarea: avser boxareor som  är godkända som liggytor. Anordningar för 
utfodring som inkräktar på li ggarean inräknas inte i denna, 
liggbås: bås som  endast är liggpl ats för lösgående djur, 
ligghall: stall m ed liggplatser för lösgående dj ur. Djuren hålls inte instängda i 
stallet u tan kan själv välja när de v ill använda det,  
långbås: bås för bundna nötkreatur där djuren i re gel bara tillåts att nå in över 
foderbordet i sam band med att de äter och i övrigt är utestängda från foderbordet, 
mellanbås: bås för bundna nötkreatur. Mellanbåset är en kombination av kort- och 
långbås. Foderbordsgrinden är i regel rörlig, 
mottagningsstall: ett stall eller  stallavdeln ing avsedd för m ottagning och 
inhysning av kalvar som  kommer  från annan djurbesätt ning i syfte att m inska 
smittspridning till de dju r som  redan finns på anläggningen, 
omgångsuppfödning: hållande av djurgrupp/ flock m ed individer av likartad ålder i 
eget stall eller egen st allavdelning. Insättn ing av ny djurgrupp sker inom  en 
begränsad tidsperiod och inte förrän st allet eller stallavde lningen töm ts helt, 
ppm: koncentra tion av e tt vis st ämne m ätt i m iljondelar (par ts per m illion) , 
rede: avskilt utrymm e för äggläggning, 
slaktgrisar: grisar m ellan ca 35 kg och slaktvikt, 
spalt: mellanrumm et mellan s tavarna i ett spaltgo lv, 
 5 SJVFS 2010:15  
spaltgolv: spaltgo lv är en typ av  dränerande g olv som  består av stavar av t. ex. 
betong, trä, m etall eller plast vilka lä ggs m ed vis st avstånd från varandra, 
stall: byggnad för hållande av djur, 
stallavdelning: del av e tt stall som  är avsk ilt från andra d elar av s tallet,  norm alt 
med täta väggar,  
ströad liggyta: en bädd av strö som i regel kr äver daglig tillsyn och daglig 
utgödsling. Förbrukat och blött ström edel ersätts m ed nytt, 
ströbad/sandbad: utrymme med luckert ström edel där värphöns i bur kan 
tillfredsställa sina beteendebehov så som att picka, sprätta och utföra  
sandbadsbeteende, 
ströbädd: en bädd av strö som göds las ut m ed ett intervall från någon eller några 
veckor upp till ett år. En  ströbädd hålls torr geno m att nytt ström edel tillförs ovanpå 
det gam la. En ströbädd som  "brinner", dvs. utvecklar värm e under en biologisk 
nedbrytningsprocess, kallas  vanligen djupströbädd, 
termisk kom fort: djuren har term isk kom fort inom  den s.k. t ermoneutrala zonen. I  
denna zon kan djuren utan svårighete r upprätthålla sin värmebalans. D en 
termoneutrala zonen begränsas nedåt av de n nedre kritiska tem peraturen och uppåt 
av den övre kritiska temperaturen. När omgivningen har en tem peratur under den 
undre kritiska tem peraturen m åste djuren öka sin äm nesom sättning och äta m er foder 
för att behålla sin kroppstem peratur. Vi d temperaturer över den övre kritiska  
temperaturen kommer djurens kroppstem peratur att stiga på gr und av att de av 
fysikaliska skäl inte kan bli av m ed sin överskottsvärm e. De kritiska  
temperaturgränserna påverkas av en m ängd fa ktorer såsom  djurets vikt, djurets hälsa, 
utfodringsintensitet, lufthas tighet, luftfuktighet, liggytor , strö, antal djur i gruppen 
samt djurens  möjlighet till rö relse, 
tillgänglig area: för hönsen ständigt tillgängliga areor m ed minst 0,3 m bredd och 
minst 0,45 m fri höjd. Redesarean får inte  medräknas. För unghöns avses ständigt 
tillgängliga areor, 
totalar ea: begreppet avser areor där djuren ka n röra sig utan hinder, som  regel 
liggarea och gödslingsarea. Anordningar för ut fodring som  inkräkta r på totalarean 
inräknas inte i denna, dock får ätbås i ströad liggbox för grisar inräknas i totalarean 
under förutsättning att funktionen i boxen inte påverkas negativt, 
ungdjur: nötkreatur som  är högst 24 m ånader ga mla, dock ej kalvar och dräktiga 
kvigor som  har m indre än två m ånader kvar till förlossning, 
urindränerande golv: se dränerande golv, 
utegångsdjur: djur som  går ute eller  har m öjlighet att gå u t på betesm ark elle r i 
rasthage halva dygnet eller m er under den kall a årstiden då betest illväxt inte sker, 
växande grisar: avvanda grisar m ed en vikt upp till ca 130 kg, 
ätbås: bås som  endast är ätplats för lösgående djur, sam t 
övertempera tur: skillnad en m ellan lokal och  omgivande temperatur i f råga om  
pälsdjur. Skillnaden m ellan förvän tad och rådande, högre stalltem peratur. 
 
 
 
 
 6SJVFS 2010:15  
 
Tillsyn och sköt sel 
5 §  Djurägaren och djurhållaren har ansvaret  för djurens välbefinnande. Djur ska 
norm alt ses till m inst en gång daglig en om  inte annat fram går av denna f örfattning.  
Nyfödda, sjuka eller skadade djur sam t djur som  beter sig onorm alt ska ses till 
oftare. Detsamma gäller för högdräktiga djur, särskilt v id tiden  kring förlos sningen.  
Djur ska hå llas på e tt sådant sä tt att tillsynen över dem  kan ske utan svårigheter. 
Personer som handhar djur ska ha tillräck liga kunskaper och färdigheter sam t vara 
tillräckligt m ånga för att dessa föreskrifter ska kunna följas.  
6 §  När ett djur hålls på bete får djurets rö relsefrihet inte begränsas  genom att en  
tyngd eller annat hindrande förem ål fästs vi d djuret. Rörelsefriheten får inte helle r 
begränsas genom  att olika delar av djurets kropp binds samm an eller genom  att djuret 
binds samman m ed ett annat djur. 
7 §  Djur ska hållas tillfredsställande rena. 
8 §  Autom atiska system  och anordningar so m inverkar på djurskydd och djurhälsa 
ska kontrolleras dagligen.  
9 §  Förem ål och äm nen som  kan skada djuren ska förvara s så a tt de är oåtkom liga 
för dessa. 
10 §  Elektriska pådrivare får endast användas av veterinär och då endast när denne 
anser det nödvändigt av ve terinärm edicinsk a skä l. 
Utrymme, inredning och utrustning 
Allmänna r åd till 3 § djurskyddsför ordningen 
Djurstallar bör utformas så att flyttn ing, transport och utlastning av djuren 
underlättas. Drivgångar bör ha släta ytor utan skarpa hörn. 
Speciella utlastningsrum  eller boxar bör inrättas vid behov. 
Lastrampers  lutning bö r vara så liten  som möjligt. 
11 §  Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av stallar ska dessa utform as 
så att det för djuren finns godtagbart  byggnadstekniskt eller likvärdigt skydd m ot 
brand sam t godtagbara förutsättnin gar att rädda djuren vid brand. 
Detsamm a gäller när en  stallbyggnad ändras eller anvä nds på ett sätt som  innebär 
en ökad brandrisk. 
Allmänna r åd till 1 kap.  11 § 
Lantbrukets  brandskyddskommittés rekommendationer  bör följas vid  
nybyggnad och större om- och tillbyggnad av stall. 
12 §  Golv och liggytor ska ha en jäm n och halksäker yta. 
Boxar eller liggytor m ed rörligt golv samt utgödslingssystem  i öppna skrapgångar 
ska utrustas, utform as och skötas så att djuren inte tillfogas skador och så at t 
utrustningen inte inverkar m enligt på djurens beteende och hälsa. 
Detsamm a gäller utformningen av dränerande golvytor. 
 7 SJVFS 2010:15  
13 §  Liggytor ska hållas rena och torra sam t vara anpassade efter djurslag och 
stallklim at (term isk kom fort). 
Allmänna r åd till 1 kap.  13 § 
Under den kalla årstiden bör liggytor na i stallar med utomhusliknande klimat 
vara försedda med en bädd av halm elle r annat skyddande material som är 
lämpligt för djuren.  
14 §  Djur som  behöver särskild vård ska kunna tas omhand lösgående i ett  
närbeläget u trymm e och ska där vid  behov kunna hysas in dividuellt.  Utrymm et ska 
ha ett klim at som  djuren är vana vid. 
För utegångsdjur och för djur som  under den kalla årstiden hålls i stallar m ed 
utom husliknande klim at ska det även finnas behandlingsplatser som kan värm as upp 
eller på annat sätt vara anpassade så  att djurens behov av term isk kom fort 
tillgodoses. 
För m jölkkor ska sådant utrymm e som avse s i första styck et vara u tformat och  
anpassat så att m jölkning kan ske i utrymm et. 
Första sty cket gäller in te fjäderf ästallar där sjuk a eller skad ade djur omedelbart 
avliva s. 
Allmänna r åd till 1 kap.  14 § 
För grisar och lösgående nötkreatur ut om utegångsdjur bör det utrymme som 
avses i föreskriften kunn a hysa minst vart 25:e djur. 
För får, getter, bundna nötkreatur och utegångsdjur bör det utrymme som 
avses i föreskriften kunn a hysa minst vart 50:e djur. 
För utegångsdjur eller djur som hålls  på bete bör ett sådant utrymme som 
avses i föreskriften vara placerat e ller kunna iordningstä llas så att det är 
tillgängligt inom en halvtimma för det djur som behöver tas om hand i 
utrymmet. 
Ett behandlingsutrymme som ska kunna värmas upp bör u tformas så att 
uppvärmning till minst 10°C kan ske inom en tim ma. 
15 §  Utfodrings- och vattningssystem  ska vara utform ade, dim ensionerade och 
place rade så  att d juren lu gnt och natu rligt kan in ta sitt f oder och vatten. 
Utmatningsöppningen på datafodervagnar få r ha elektriska avvisare. Avvisarna 
ska vara så konstruerade att djuren enba rt kom mer i kontakt m ed dem vid försök att 
påverka öppningen och så att de inte skadar djuren. 
16 §  Fönster, belysningsanordningar, elektr iska ledningar och andra elinstallationer  
som djuren kan nå ska vara försedda m ed lämpliga skydd eller vara utförda så att det 
inte föreligger någon skaderisk. 
17 §  Det ska finnas en godtagbar plan fö r hur djurskyddet ska upprätthållas vid  
elavbrott. 
 8SJVFS 2010:15  
 
Mått 
18 §  De m ått som  anges i denna f örfattning ä r minsta m ått och cen trumm ått för 
norm al inredning om  inte annat anges. Mi ndre avvikelse från föreskrivna m ått kan 
dock godtas i befintliga stallar under föruts ättning att följande kriterier uppfylls: 
1. djurm iljön i stallet so m helhet är mycket god, 
2. konsekvenserna av måttavvikelsen bedöm s endast ha ringa påverkan på djuret 
avseende de n funktion som  måttföreskrif ten syf tar till, 
3. måttavvikelsen innebär inte  någon ökad risk för skador , stress eller ohälsa hos 
djuren, sam t 
4. måttavvik elsen innebä r inte att tills ynen och skötseln av djuren försvåras.  
Detsamm a gäller vid förprövningspliktig ombyggnad av stallar om  länsstyrelsen 
vid prövningen bedöm er att kriterierna i punk terna 1 – 4 ovan uppfy lls i stallet efter 
åtgärden och att planlösningen i stallet är god. 
1 b § djurskyddsförordningen ska tilläm pas när det gäller m ått för djurkategori 
som inte är upptagen i denna författning. 
Stallklimat och luftkvalitet 
19 §  I stall ska djuren ha ett klim at som är anp assat till dju rslaget och  
djurhållningsfor men (term isk komfort). 
20 §  I värm eisolerade stallar får den relativa luftfuktigheten under vintern inte annat 
än undantagsvis överstiga 80 procent, såvida  inte stalltem peraturen understiger 10°C. 
I sådana fall får den numeriska summan av stallte mperaturen och rela tiva f uktighete n 
inte överstiga 90. 
I oisolerade st allar får den rel ativa f uktigheten inte anna t än undantagsvis 
överstiga uteluftens relativa fuktig het m ed mer än 10 procentenheter. 
21 §  I ett s tall får djur endast tillf älligtvis u tsättas för luftföroreninga r som överstiger  
följande värden om  inte annat anges i denna författning: 
- amm oniak: 10 ppm , 
- koldioxid: 3 000 ppm , 
- svavelväte: 0,5 ppm , 
- organiskt damm : 10 mg/m ³. 
22 §  Utgödslingssystem  ska vara utform ade så att djur i en stallavdelning inte 
komm er i direktkontakt m ed gödsel från annan avdelning. 
Luft får inte tas in i en stal lavdelning via ett utgödslings- eller 
urindräneringssystem  eller via utrymmen som kan innehålla lu ftförore ningar e ller 
smittäm nen som  kan påverka dju rens hälsa neg ativt. 
Öppningar m ellan stallavdelningar ska kunna st ängas och vara stängda när de inte 
används. 
23 §  I mekaniskt ventilerade stalla r ska det finnas nödventilation. 
 9 SJVFS 2010:15  
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
Även stallar med mekanisk ventilation utan krav på larm bör vara utrustade 
med en larmanordning som varnar för övertem peraturer, strömavbrott och fel 
på larmanordningen om ett ventilation sbortfall bedöms kunna medföra lidande 
för djuren. 
Fönster och belysning 
24 §  Djurstallar får vara försedda med andr a ljusinsläpp för dagsljus än fönster. 
25 §  Grisstallar som  saknar föns ter för dagsljus och som  var i bruk före den 1 juli 
1989 behöver inte förses m ed fönster om  inte förprö vningspliktig till- eller  
ombyggnad genomförs. Detsamm a gäller för fjäd erfästallar som  var i bruk före den 1 
januari 1994.  
26 §  Stallar ska vara försedda m ed fast m onterad belysning som  inte förorsakar 
djuren obehag och som  medger att tillsyn kan utövas utan svårighete r. Kravet på fast 
monterad belysning gäller inte för liggha llar under förutsättn ing att tillräcklig  
belysning som m öjliggör tillsyn är ordnad på annat sätt.  
Buller 
27 §  Buller  i stallar  får inte h a en sådan niv å och frekvens att de t påverkar djurens 
hälsa m enligt. 
I stallar får djur endas t tillfälligtvis ut sättas f ör mekaniskt bulle r övers tigande 65  
dBA. I stallar m ed slaktgris ar eller slak tkycklingar får dock  bullernivån 65 dBA 
överstigas vid forcerad ventil ation då väderleken kräver detta under förutsättning att 
bullernivån inte överstiger 75 dBA. 
Foder och vatten 
28 §  Djur ska dagligen ges foder av läm plig struktur. 
Fodergivan  ska garantera en  tillräck lig, allsidig och välbalanserad 
näringstillförsel. 
Ytterligare bestämm elser om  foder finns bl.a. i 3 § djurskyddslagen. 
29 §  Djur ska få dricksvatten m inst två gånge r per dygn om inte a nnat anges i denna 
författning. 
Ytterligare bestämm elser om  vatten finns bl.a. i 3 § djurskyddslagen. 
Renhållning 
30 §  Stallutrymm en ska rengöra s och utgödslas m inst en gång dagligen om  inte 
system et för djurhållning är uppbyggt för andra rutiner som  ger god hygien. 
Vid kontinuerlig djurhållning ska stal l eller stallavdeln ing rengöras noggrant 
minst en gå ng årligen. Vid om gångsuppfödning ska stall eller stallavdelning rengöra s 
noggrant före varje insättning av en ny om gång djur. Fjäderfäst allar ska dessutom 
desinficeras innan en ny om gång djur sätts in. 
 10SJVFS 2010:15  
 
31 §  Strömedel ska vara av läm plig typ och ha god hygienisk kvalitet. 
Betesmarker och rastgårdar 
32 §  Stängsel ska vara väl uppsatt och unde rhållet sam t i övrigt utfor mat och 
anordnat på  ett sådan t sätt a tt dju r som  hålls inom  stängslet e ller drivs m ellan 
stängsel inte skadas. 
Stängseltråd ar och stäng selnät ska vara väl sträckta. 
Stängsel so m innehåller taggtråd  får inte vara elek trifierade. Ele ktrifierad 
elstängseltråd får dock m onteras på stängsel som  innehåller taggtråd om  
fastsättningsanordningen utförs på ett sådant sätt att ett horisontellt m inimiavstånd av 
150 mm m ellan elstängseltrådarnas och taggt rådarnas vertikalplan säkerställs. 
Därutöver ska taggtråden jordas på åter kommande avstånd och elstängseltråden 
monteras på den sida som djuren hålls på.  
33 §  Betesm arker, rastgårdar och drivningsvä gar ska vara fri a från före mål med  
uppenbar risk att skada djuren. 
34 §  Markytor som  är hårt belastade av djur en ska vara hårdgjorda, dränerade eller 
naturligt ha motsvarande funktion. 
Utegångsdjur 
35 §  Endast djur som  är läm pade för utev istelse under den kalla årstiden får hållas 
som utegångsdjur. En ytterligare förutsättn ing är a tt de y ttre förhålla ndena såso m 
terräng och m arkbeskaffenhet är läm pliga för djuren. 
36 §  Utegångsdjur ska under den ka lla årstiden när be testillväxt inte sker ha tillgång 
till ligghall eller annat stall som  ger dem  skydd mot väder och vind samt en torr och  
ren liggplats. 
Allmänna r åd till 1 kap.  36 § 
En ligghall för utegångsdjur bör be stå av tre väggar och tak. Den öppna 
långsidan bör i normalfallet ha söderläge. 
Om en ligghall inte har en öppen l ångsida bör den ha flera öppningar för 
att undvika att ranghöga djur hindrar övri ga djur från att gå in eller ut ur 
ligghallen. 
 
 
37 §  Utan hinder av 36 § får utegångsdjur i besättningar, som  är anslutna till ett 
kontrollprogram  för utegångsdjur, hålla s i enlighet m ed kontrollprogrammet. 
Drivning 
38 §  Vid drivning ska djuren hanteras lugnt. Djuren ska ha tillr äckligt m ed utrymme  
för att kunna förflytta sig. Djuren ska tydligt kunna uppf atta drivvägen. 
Allmänna r åd till 1 kap.  38 § 
Drivning av djur bör inte ske genom koppling till fordon.  
 11 SJVFS 2010:15  
Övriga bes tämmelser 
39 §  Om det finns särskilda skäl ka n Jordbruksverket m edge undantag från 
bestämm elserna i denna författning.  
Första stycket gäller inte sådana bestäm melser där djurhållning får ske på annat 
sätt i enligh et med ett k ontro llprogram  som är i drift. Fr ån sådana bestämmelser kan 
Jordbruksverket endast m edge undantag om  det är nödvändigt som en följd av 
oförutsedda extraordinära om ständigheter. 
 
 
2 KAP. SÄRSKILDA BEST ÄMMELSE R FÖR NÖTKREATUR 
Tillsyn och sköt sel 
Allmänna r åd till 2 och 4 §§ djursky ddslagen 
Kor bör alltid ges tillfälle att slicka sina nyfödda kalvar. 
Kalvar bör tidigas t flyttas till en a nnan djurbesättning då de uppnått en 
månads ålder och en för rasen och åldern normal vikt. De bör vidare 
förberedas inför flyttninge n genom att foderstaten e tt par veckor dessförinnan 
anpassas till mjölkersättning, kraftfode r och hö. Avvanda kalvar som ska 
flyttas till an nan djurbesättning bö r ha va rit avvanda minst två veckor in nan de 
flyttas. 
Nötkreatur bör vara avhornade. 
Unga djur bör vänjas vid det djurhålln ingssystem de ska hållas i som vuxna. 
Allmänna r åd till 3 § djurskyddslag en 
I ett stall för bundna nötkrea tur bör det finnas en båsavskiljare mellan minst  
vartannat djur. 
Allmänna r åd till 1 kap.  13 § 
För nötkreatur som är äldre än en m ånad bör liggplatsen vara försedd med 
strö. 
1 §  I nybyggda stallar som  tas i bruk efter denna författnings ikraftträdande ska 
nötkrea tur hållas i lö sdrift. 
Första stycket gäller dock inte sådana  nybyggda stallar för uppbundna nötkreatur 
där ansökan om  förprövning2 kommit in till länsstyrelsen före den 1 april 2007. 
2 §  Handjur som  är m er än sex månader gamla ska hållas i lösdrift efter den 1 
augusti 2017. 
3 §  Kalvar får inte hållas bundna. 
4 §  Djurens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov. 
                                                 
2 Bestäm melser om förprövning finns i 5 -  6 b §§ djurskyddsförordninge n sam t Statens jor dbruksver ks föreskrifter (SJVFS 
1999: 95) om förprövnin g av djur stallar . 
 
 12SJVFS 2010:15  
 
Allmänna r åd till 4 § djurskyddslag en 
I lösdriftsstallar för mjöl kkor bör det finnas klövbad. 
5 §  Under den m örka tiden på dygnet ska m inst dämpad belysning vara tänd i stallar 
för m jölkkor. 
6 §  Nyfödda kalv ar sk a få råm jölk snara st möjlig t, dock  senas t sex timm ar efter 
födseln.  
7 §  Vid m ycket v arm väderlek sam t vid sjukdo m ska kalvar ha ständ ig tillgång  till 
dricksvatten. 
8 §  Kalvar ska utfodras m inst två gånger om  dagen. 
9 §  Kalvar s ka senast f rån och m ed två veckors å lder ha f ri tillgång till g rovfoder. 
10 §  Kalvar som  hålls inom hus ska ses till m inst två gånger om dagen. 
11 §  Kvigor och kor får inte betäckas m ed tju r, sem ineras elle r vara m ottaga re av 
embryo om  förlossningssvår igheter kan förväntas. 
Kvigor ska innan f örsta brunstpe rioden star tar oc h fram till dess att de up pnått e n 
ålder av 13 m ånader hållas på ett sådant sätt att risken för betäckning m inimeras. 
Allmänna r åd till 2 kap.  11 § 
Kvigor bör senast från det att de uppnått en ålder av fem månader hållas på ett 
sådant sätt att risken för betäckning minimeras.  
12 §  Kor och kvigor ska kalva lösgående när tidpunkten för kalvning kan förutses, 
dock får uppbindning ske om  förlo ssningssvårigheter uppstår. 
I besättningar m ed bundna kor eller kvigor  får en ko eller kviga kalva uppbunden 
om kalvningsboxen är upptagen för kalvning. 
13 §  Gödselrännan bakom  bunden ko eller kvig a ska vara övertäckt i samband m ed 
kalvningen. 
14 §  Vid kalvning får mekaniska hjälpm edel endast användas efter godkännande av 
veter inär i v arje enskilt f all. 
Utrymme, inredning och utrustning 
15 §  I besättningar m ed kor eller kvigor som  ska kalva ska det inför kalvning finnas 
kalvningsboxar. 
 13 SJVFS 2010:15  
Allmänna r åd till 2 kap.  15 § 
Det bör finnas minst en plats i kalvningsbox per påbörjat antal kor i 
besättn ingen  enlig t följan de: 
1. 45 kor vid jämn kalvningsfördelning över hela året 
2. 35 kor vid jämn kalvningsfördelning över 9 månader 
3. 25 kor vid jämn kalvningsfördelning över 6 månader 
4. 15 kor vid jämn kalvningsfördelning över 4 månader 
5. 10 kor vid jämn kalvningsfördelning över 2 månader 
För besättningar där kalvning sker kon centrerat sommartid och är planerad 
att ske på betesmarken, bör det finnas minst en plats i kalvningsbox per 
påbörjat 50-tal djur som ska kalva under den perioden.  
16 §  Kalvningsboxar och andra stallutrym men som används som  kalvningsplats ska 
vara utform ade och användas på ett sådant  sätt att de kan rengör as regelbundet utan 
svårigheter sam t vid behov kunna desinficeras. 
Ytterligare bestämm elser om  rengöring finns i 1 kap. 30 §. 
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
En kalvningsbox som är avsedd för en ko eller en kviga bör rengöras noggrant 
samt förses med nytt strö mellan varje kalvning. 
Kalvning i gruppbox bör ske omgångsvis. Djurgruppen bör inte vara större 
än att beräknade förlossningar intr äffar inom loppet av tio dagar. 
Kalvningsplatsen bör i detta fall rengör as noggrant samt förses med nytt strö 
mellan varje djuromgång. 
17 §  Endast i värm eisolerade stallar får liggyt an för nötkreatur innehålla dränerande 
golv utan ströbädd och då endast i följande fall: 
1. för kalvar som  är äldre än en m ånad, ungdjur och vuxna tjurar i boxar m ed 
heltä ckande spaltgo lv av gumm i eller annat ef tergivligt m aterial, 
2. fram till den 1 augusti 2012 för ka lvar som  är äldre än en m ånad och högst fyra 
månader gam la i boxar m ed annat heltäckande spaltgolv än vad som  avses i punkt 1, 
3. för kalvar som  är över fyra m ånade r gam la, ungdjur och vuxna tjurar i boxar 
med annat heltäckande spaltgolv än vad som  avses i punkt 1 och som : 
a) var i bruk före denna förf attning s ikraf tträdand e, eller 
b) ingår i ansökan om förprövning3 som kommit in till länss tyrelsen f öre den 1 
april 2007 och godkänts av länsstyrelsen, 
4. för ungdjur och vuxna tjurar i bås där det gödseldränerande  golvet ligger i 
båsets bakre del och resterande golvytor i båset har helt golv eller annan godtagbar  
liggyta på minst 80 procent av m inimilängden för kortbås, 
5. för ungdjur och vuxna djur i bås där de t gödseldränerande gummispaltgolvet 
ligger i båsets bakre del och resterande liggytor i båset har helt golv m ed 
gumm imatta eller m otsvarande på m inst 80 procent av m inimilängden för kortbås. 
18 §  Ensamboxar för kalvar, m ed undantag för sjukboxar, ska ha genom brutna 
mellanväggar som  tillåter ögonkontakt och dire kt beröring m ellan kalvarna, dock ska 
mellanväggarna vara täta upp till 0,80 m eters höjd. 
                                                 
3 Bestäm melser om förprövning fin ns i 5 -  6 b §§ dj urskyddsför ordningen sam t Statens jor dbruksver ks för eskrifter (SJVFS 
1999: 95) om förprövnin g av djur stallar . 
 14SJVFS 2010:15  
 
En kalv får inte hållas i ensam box e fter åtta veckors ålder. 
Vad som  anges i andra stycket gäller inte  för anläggningar m ed färre än sex kalvar 
såvida kalvarna inte kan hå llas i läm pliga åldersgrupper. 
19 §  I lösdriftssta llar för am kor eller diko r ska det finnas särskilda utrymm en för  
kalvar upp till tre m ånaders ålder (kalvgömmor). 
Första stycket gäller inte för ligghallar när djuren hålls på bete i enlighet m ed 
10-11 §§ djurskyddsförordningen.  
20 §  När fler än 50 k alvar som  är yn gre än 4  månader årligen tas em ot från m er än 1 
besättning ska kalvarna tas em ot och hå llas i mottagningsstall m ed plats för högst 
100 kalvar. 
Om djuren hålls kvar i mottagningsstalle t under hela uppfödninge n fram till slakt 
får antalet djurplatser dock uppgå till högst 150 under förutsättning att 
omgångsuppfödning tillämpas. 
Om antalet besättningar enligt första st ycket är m er än 5 ska om gångsuppfödning 
ske i m ottagningssta llet. Insättning  av dj urgruppen ska då göras inom  en tidsperiod 
på 3 veckor. 
21 §  En uppfödningsavdelning som  årligen tar em ot högst 50 kalvar som är yngre än 
4 m ånader från m er än 1 besättning, utan  att kalvarna först tagits em ot i 
mottagningsstall, får bestå av högst 100 djurplatser. 
22 §  Ett mottagn ingsstall ska va ra utformat så att dju ren kan tas till och f rån 
stallavdelningen utan a tt behöva passera via en  annan stallavdelning. 
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
Omgångsuppfödning bör tillämpas vid uppf ödning av växande nötkreatur. 
Vid omgångsuppfödning i mottagningsstall bör kalvgruppen hållas i 
mottagningsstallet minst fem vecko r efter d et att d et sist insatta djuret sa ttes in. 
Ett uppfödningsstall för djur som t agits emot i mottagningsstall bör inte 
inhysa mer än 300 djur. 
23 §  Vid datorstyrd individuell utfodring ska antalet dj ur per kraftfoderstation 
anpassas till g ruppens avkastn ingsnivå  och utfodringsm odell. Då hela 
kraftfodergivan ges i kraftfode rstationer får antalet ko r per station inte överstiga 20 i 
högm jölkargrupper, 25 i bla ndgrupper och 35 i sinkogrupper. 
24 §  Mekan iskt ven tilerade sta llavdelningar m ed kalvar ska vara utru stade m ed 
larmanordning som  varnar för: 
1. övertem peratur, 
2. ström avbrott och 
3. fel på larm anordningen. 
Larm anordningen ska vara utform ad så att larm et uppm ärksa mmas på ett 
betryggande sätt. 
Utrustningen ska kontrolle ras regelbundet och före va rje insättning av en ny 
omgång djur. 
I stallavdelningar där kalvar hålls  tillsamm ans m ed kor behöver dock 
larmanordningen enbart larm a för övertem peratur. 
 15 SJVFS 2010:15  
Bete och utevistelse 
25 §  Nötkreatur som  hålls för m jölkproduktion sk a anses hållna på bete om  de varje 
dygn kommer ut på bete och har tillgång till betesm arken under m inst 6 timm ar. 
Andra nötkreatur m ed krav på bete eller an nan utevistelse ska vistas ute hela dygnet.  
26 §  Nötkreatur ska i en lighet m ed 10 - 11 §§ djurskyddsförordningen hållas på bet e 
eller ges tillfälle att vistas ute under en samm anhängande tidsperiod som  infaller 
under perioden 1 m aj – 15 oktober enligt följande: 
1. Blekinge, Skåne och Hallands län – m inst 4 m ånader, 
2. Stockholm s, Uppsala, Söderm anlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, 
Kalm ar, Go tlands, Västra Götalands, Värm lands, Örebro och Västm anlands län – 
minst 3 m ånader, 
3. Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrl ands, Jäm tlands, Västerbottens och 
Norrbottens län – m inst 2 m ånader. 
27 §  Nötkreatur får utan hinder av 25-26 §§ hållas inne hela dygn eller delar av dygn 
i följande f all: 
1. om  det är nödvändigt f ör att skydda dj uren vid onorm ala väderleksförhållanden, 
2. om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onorm ala 
väderleksförhållanden, 
3. om  det är nödvändigt f ör att skydda djur m ot allvarlig a insektsangrepp, 
4. om det fi nns en om edelbar fara för rovdjursangrepp som ri mligen inte kan 
undanröjas på annat sätt, 
5. om  djuren är anm älda för slakt och ska slaktas före den 15 juni, 
6. kvigor för sem inering under högst 30 dygn, förutsatt att betesperiodens 
samm anlagda längd m inst m otsvarar den tid som  framgår av 26 §, eller 
7. om djuren m åste skötas, vårdas eller be handlas på ett sä tt som  inte är läm pligt 
utom hus. 
Om djur hålls inne hela dygn i enlighe t med någon av ovanstående punkter ska 
detta journalföras. 
28 §  Djurbeläggningen på betesm arken får in te vara högre än att ett växttäcke 
bibehålls på m inst 80 procent av ar ealen i den ak tuella b etesfållan. 
Allmänna r åd till 2 kap.  28 § 
   Djurtätheten bör normalt inte överstiga följande genomsnittsvärden: 
Betestid (månader)    Antal mjölkkor per ha 
2   7 
3   6 
4   5 
Om bete endast anordnas under en del av  dygnet kan djur tätheten ökas i 
förhållan de till den mins kade användningen av betet. 
29 §  Undantag enligt 13 a § första stycket 2 djurskyddsförordningen från kravet i 10 
§ samma för ordning om  att nötkreatur so m hålls för m jölkproduktion somm artid ska 
hållas på bete kan m edges om  villkoren i nå got av nedanstående fall är uppfyllda. 
1. Dispensmyndigheten har funnit att det inte  är möjligt att anor dna betesdrift för 
samtliga dju r som  omfattas av betesk ravet o ch att: 
 16SJVFS 2010:15  
 
a. sam tliga s inkor hålls p å bete under en tidsp eriod av m inst sex veckor, 
b. sam tliga kvigor som  är äld re än s ex månader hålls p å bete , 
c. verksam heten inte utvecklas så att fler djur behöver omfattas av undantag,  
d. stallm iljön och djurhälsan i besättni ngen är dokum enterat mycket god, sam t 
e. alla djur som  omfattas av undant aget g es möjlighet till m otion under en 
samm anhängande period om  minst två m ånader per år. 
2. Dispensmyndigheten har funnit att oförut sedda eller speciella om ständigheter 
förhindrar djurhållaren att hå lla djur på bete och att djurhälsan och stallm iljön hålls 
på högsta m öjliga nivå. 
Allmänna r åd till 13 a §  djurskyddsf örordninge n 
Särskilda skäl för att medge undantag från kravet på bete enligt 13 a § första 
stycket 2 djurskyddsförordningen, i enlighet med villkoren i 29 § 1 i 
föreskrifterna, kan anses föreligga för djurhållare med mjölkkor om  
Jordbruksverket efter en uttö mmande utredning kan konstatera: 
- att det inte finns godtagbara drivni ngsvägar till betesm arken och inte 
heller förutsättningar  att anlägga sådana vägar, 
- att drivningsvägen mellan bete oc h mjölkningsplats överstiger en 
kilometer, eller 
- att det inte finns mark där bete  är anlagt eller kan anläggas på ett 
godtagbart sätt. 
Särskilda skäl för att medge undantag enligt de ovannämnda bestämmelserna i 
djurskyddsförordningen bör inte anses föreligga om dispens tidigare medgivits 
i enlighet med villkoren 1 kap. 35 § 1, 2, 4 eller 5 i Djurskyddsmyndighetens 
föreskrifter och allmänna råd (DFS 2004: 17) om djurhållning inom lantbruket 
m.m, om samma dispensgrunder åberopas för förnyad dispens. 
Allmänna r åd till 2 kap.  29 § 
Mycket god stallmiljö enligt 1 d bör vara intygad av en s akkunnig person, 
såsom en byggnadsrådgivare vid länsstyr elsen, och anses föreligga endast om 
maximiventilationen minst uppfyller rekommendationerna i Svensk Standard 
SS 951051, inredningen håller god standard och stallet i övrigt väl uppfyller  
gällande djurskyddskrav. 
Mycket god djurhälsa en ligt samma punkt bör vara intygad av en veterinär 
med kännedom om häls oläget i besättningen och anses föreligga endast om 
sjukdomsfrekvensen är låg och skötseln av dju ren är god. 
Kravet på motion under två månader enligt 1 e bör anses  vara uppfyllt  
endast om djuren hålls i lösdriftsystem där de kan röra sig helt fritt eller om de 
får regelbunden daglig motion på annat sätt. 
30 §  Undantag enligt 29 § får m edges för peri oder om  högst fem år i fråga om  punkt 
1 och högst ett år i fråga om  punkt 2. 
 
 17 SJVFS 2010:15  
Mått 
31 §  Minsta utrymm e vid rakt foderbord vid samtidig utfodring av lösgående djur.1)
Tabell 1  
 Högsta vikt, 
kg Ätplats, 
m Minsta fria  
öppning till 
ätplats, m  
Kalvar  90 0,30 0,14 
Kalvar  150 0,40 0,14 
Ungdjur  250 0,45 0,15 
Ungdjur  400 0,50 0,15 
Ungdjur  600 0,60 0,17 
Ungdjur  > 600 0,65 0,20 
Vuxna djur  500 0,60 0,17 
Vuxna djur  650 0,70 0,20 
Vuxna djur  > 650 0,75 0,22 
1)  Vid fri tilldelning av allt  foder få r antale t ätplatser minskas till en ätplats per tre 
djur. 
32 §  Foderbordsytans eller rännbottens höjd öv er båspall, klövpall eller gödselgång 
ska vara m inst 0,10 m . 
33 §  Foderbordets kant mot båspallen får i kortbås, foderliggbås och f ångbås inte 
vara högre än 0,2 m  över båspallytan. 
34 §  Antalet drickplatser per djur med auto matisk vattenförsörjning ska vara m inst: 
- 1 drickplats per 10 m jölkande kor som  hålls för m jölkproduktion, 
- 1 drickplats per 25 övriga nötkreatur.  
 18SJVFS 2010:15  
 
35 §  Minsta utrymm e i kalvningsbox: 
1. ensam box – 9 m2, kortaste sidan 3 m, 
2. ensam box på båspal l för uppbundna djur – 8 m2, kortaste sidan föreskrivna 
minsta båsbr edden m ultiplice rad m ed 2, 
3. gruppbox – 8 m2/ko, kortaste sidan 3 m  i boxar för högst 3 kor, 
4. gruppbox – 8 m2/ko, kortaste sidan 5 m  i boxar för m er än 3 kor. 
36 §  Minsta utrymm e i ensam box. 
Tabell 2 
 Högsta vikt, 
kg Längd, 
m Bredd, 
m 
Kalvar  60 1,20 1,00 
Kalvar  90 1,40 1,10 
 
 19 SJVFS 2010:15  
37 §  Minsta utrymm e i gem ensambox.  
Tabell 3  
Ströbädd, 
m2/djur  
Högsta vikt,
kg Spaltgolv, 
m2/djur  Liggarea 4)Totalarea 5)
Kalvgömma 1)  0,9 0,9 
Kalvar 60  1,00 1,50 
Kalvar 90 1,50 1,20 1,70 
Kalvar 150 1,50 1,50 2,20 
Ungdjur 250 1,80 2,00 2,90 
Ungdjur 400 1,90 2,60 3,70 
Ungdjur 600 2,30 3,10 4,40 
Ungdjur > 600 2,60 3,40 4,80 
Dikor 2) och 
sinkor   3,40 3)4,80  
Mjölkkor och 
Amkor 2)   6,00 3)8,50  
1)  För kalvar enligt 19 § 
2)  Inklusive kalvar upp till 3 m ånaders ålder. 
3)  Exklusive utrymm e för kalvgömma. 
4)  Avser även m insta utrymm e i ligghall utan utf odring. 
5)  Avser även m insta utrymm e i ligghall m ed utfodring. 
  
 20SJVFS 2010:15  
 
38 §  Minsta utrymm e i bås.  
Tabell 4  
Långbås 
Liggbås 2)Kortbås 1) 
Foderliggb ås 
Fångbås Ätbås  
Högsta 
vikt, 
kg Längd, 
m Bredd, 
m Längd, 
m Bredd, 
m Längd, 
m Bredd, 
m 
Kalvar 3)60 1,20 0,60      
Kalvar 3)90 1,40 0,65 1,10 0,65   
Kalvar 3)150 1,50 0,80 1,20 0,80   
Ungdjur 250 1,70 0,90 1,30 0,90   
Ungdjur 400 1,90 1,00 1,50 1,00   
Ungdjur 600 2,00 1,10 1,60 1,10   
Ungdjur > 600 2,10 1,20 1,70 1,20   
Vuxna djur 500 2,00 1,10 1,60 1,10   
Vuxna djur 650 2,20 1,20 1,70 1,20 1,60 0,80 
Vuxna djur > 650 2,30 1,25 1,80 1,25 1,65 0,80 
1)  För kortbås m ed begränsning fra måt (s.k. m ellanbås) ska avståndet m ellan 
begränsning och båspallens bakkant, m ätt 1 m  över båspallen, vara lika m ed 
båslängden f ör långbås. 
2)  Båset ska vara 0,30 m längre om båsavs kiljaren och frontvä ggen hindrar djuret 
från att föra huvudet åt sidan el ler fram åt när det reser sig. 
3)  Att kalvar inte får hållas bundna fram går av 3 §. 
 21 SJVFS 2010:15  
39 §  Gångar i lösd riftsstallar får inte vara så sm ala att dju ren riske rar att f astna. 
40 §  Minsta gångbredder i lösdriftsstallar. 
Tabell 5  
Vuxna djur  Ungdjur  
Gång mella n ≤ 25 djur / 
grupp, m > 25 djur/ 
grupp, m ≤ 250 kg, 
m > 250 kg, 
m 
- liggbåsrad och vägg 
- ätbåsrad och vägg 1) 1,80 2,00 1,40 1,80  
- två liggbåsrader 
- liggbåsrad och ätbåsrad 2,00 2,20 1,50 1,90  
- foderbord och vägg 1) 
- liggbåsrad och foderbord 2,80 3,00 2,10 2,50  
1)  Med vägg likställs avgränsning m ot djupströbädd. 
Allmänna r åd till 3 § djurskyddsför ordningen 
Tvärgångar genom liggbåsrader bör för vuxn a djur vara 0,9 m om djuren inte 
ska gå i bredd och minst 1,6 m om djuren  ska gå i bredd. För ungdjur som inte 
ska gå i bredd bör tvärgångarna vara 0,6 – 0,7 m för djur ≤ 250 kg och 0,7 – 
0,8 m för djur > 250 kg. Tvärgångarna bör placeras så att återvändsgångar  
undviks.  
 22SJVFS 2010:15  
 
41 §  Mått f ör dränerande golv. 
Tabell 6  
 
Djurk ategori  Högsta 
vikt, kg  Största 
spaltöppning,
mm Största and el 
öppning 3), 
% 
Kalvar 90 25 28 
Ungdjur 400 30 28 1)Gödseldränerande 
golv för kalvar 
och ungdjur 
Ungdjur > 400 35 28 1)
Gödseldränerande 
golv för djur i 
lösdrift  Vuxna djur  35 28 
Gödseldränerande 
gummispaltgolv i 
bås 2)Vuxna djur  30 36 
Urindränerande 
Golv  Alla  15 35 
1)  Gödseldränerande gummispaltgolv med största spaltöppning 30 mm  och största 
andel öppning 36 % får användas i bås (dock ej ätbås) under förutsättning att 
stavarna placeras vinkelrät  mot båsets längdriktning. 
2)  Stavarna ska placeras vinke lrät m ot båsets längdriktning. 
3) För dränerande spaltgolvskassetter av betong får m aterial som  förbinder 
stavarna inte räknas m ed vid beräkning av andelen öppning. 
 
3 KAP. SÄRSKILDA BEST ÄMMELSE R FÖR GRISAR 
Skötsel 
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
Uppfödning av växande grisar bör ske omgångsvis. 
Grisar som väger mindre än 20 kg bör inte föras samman med grisar från 
andra besättningar. 
Smågriskullarna bör efter even tuell kullu tjämn ing hållas samman under 
tillväxttiden. En gris som har nedsa tt förmåga att hävda sig i en smågriskull 
bör dock avlägsnas och inhysas i en miljö som är  bättre anpa ssad för gr isen. 
1 §  Grisar ska hållas i par eller grupp. Under veckan före grisning och under 
grisning får dock suggor och gyltor hållas i ndividuellt och utom synhåll för andra 
grisar.  
Första stycket gäller inte galtar som  hålls individuellt i boxar under förutsättning 
att galtarna kan höra, känna lukt en av och se andra grisar. 
 23 SJVFS 2010:15  
2 §  En gris som  är särskilt aggres siv mot andr a grisa r får tillf älligt hå llas individu ellt 
i box som  den kan vända sig i utan svårigheter. 
3 §  En digivande suggas rörelsefrihet får begränsas under sm ågrisarnas första  
levnadsdagar genom  användande av skydds grind eller m otsvarande anordning om 
hon uppvisar ett aggressivt eller onorm alt be teende som utgör en uppenbar skaderisk 
för sm ågrisa rna. 
Skyddsgrind eller m otsvarande anordning får också användas under det dagliga 
skötselarbetet om  sugga ns beteende utgör  en uppenbar skaderisk för skötaren samt 
när suggan hanteras för vård och behandling. 
Grupphållna suggor och gyltor få r stängas in i bås när de  utfodras eller när de 
hanteras för vård och behandling. 
4 §  Smågrisar får inte avvänjas förrän de uppnått fyra veckors ålder och ska då ha 
vant sig vid tillskottsfoder. 
5 §  Grisar s ka ha f ri tillgång till dricksvatten. 
6 §  Klövarna på vuxna grisar ska inspekte ras regelbundet och verkas vid behov. 
7 §  Ström edel till grisar ska ha sådana egenskaper sam t ges i sådan m ängd att 
grisarnas sysselsättningsbehov och kom fortbehov tillgodoses. 
Allmänna r åd till 3 kap.  7 § 
Strömedel till g risar bör innehålla materia l som grisa rna kan böka i,  
undersöka och tugga. Vid uppfödning i konventionell grisningsbox bör 
strömedlet också ge ett skyddande liggunderlag för suggan och smågrisarna 
under smågrisarnas första levnadsvecka.  
8 §  Under veckan före grisning ska suggor  och gyltor ha tillgång till ström edel som 
ger dem  möjlighet att utföra bobyggnadsbeteenden. 
Allmänna r åd till 3 kap.  8 § 
Utgödslingssystem i stallavdelningar me d konventionella grisningsboxar bör 
vara avpassat för hantering av stora strömängder. 
Utrymme, inredning och utrustning 
Allmänna r åd till 1 kap.  19 § 
Slaktgrisstallar bör vara utrustade  med duschsystem eller andra anordningar  
som kan ge djuren svalka under den varma årstiden. 
Värmeisolerade stallar för växande grisar bör vara utrustade med 
anläggning för tillskottsvärme under den kalla årstiden.  
9 §  I ett sta ll ska g risar ha tillgång till utrymm e som  ger dem m öjlighet att utnyttja 
olika delar av utrymm et för att ligga, äta och gödsla. Liggplatsen får inte bestå av 
gödseldränerande golv. 
 24SJVFS 2010:15  
 
10 §  Minst tre fjärdedelar av föreskriven li ggarea i en ströad liggbox för digivande 
sugga ska bestå av ett golv som  inte är dränerande golv. Denna del av liggarean ska 
vara en samm anhängande rektangulär yt a som spänner över hela boxbredden. Övrig 
del av den föreskrivna liggarean får be stå av dränerande golv m ed en största  
spaltöppning på 11 mm och m ed en m insta stavbredd på 11 mm. Om det dränerande 
golvet är av betong ska stavbr edden dock vara m inst 80 mm . 
11 §  Inför grisning ska suggor och gy ltor kunna disponera utrymmet i en 
grisningsbox så att de kan utföra bobyggnadsbeteenden. 
12 §  Vid konventionell uppfödning i grisnings box ska smågrisar under den första  
levnadsm ånaden ha en liggplats som  är avskild från suggan. 
13 §  Bås fö r grupphållna grisar ska vara ut rustat m ed en s kyddsanordning baktill 
som hindrar grisarna från att skada varandra. 
Allmänna r åd till 1 kap.  15 § 
Främre delen av båsavskiljarna i ätb ås och foder liggbås bör vara täta. 
14 §  En transponder- eller responderstyrd fode rstation får inte användas för fler 
grisar än att alla h inner äta sin dygns tilldelning in om 12 timmar. 
15 §  Vid vakuum utgödsling ska gödselledninga rnas diam eter m inst vara 300 mm. 
System et ska i övrigt utform as och skötas så att luft förhindras att strömma in i stallet 
via utgödslingssystem et. 
Utgödsling ska ske m ed högst 14 dagars intervall.  
16 §  Mekaniskt ventilerade stallavdelningar för grisar s ka vara utrustade m ed 
larmanordning som  varnar för 
1. övertem peratur, 
2. ström avbrott, 
3. fel på larm anordningen, och 
4. fel på frånluftsfläktar för m inimiventilation och gödselgasventilation. 
Larm anordningen ska vara utform ad så att larm et uppm ärksa mmas på ett 
betryggande sätt. 
Utrustningen ska kontrolle ras regelbundet och före va rje insättning av en ny 
omgång djur. 
Första stycket gäller inte för avdelninga r med plats för färre än 30 vuxna grisar 
eller för avdelningar m ed plats för färre  än 150 växande gr isar över 20 kg, under 
förutsättning att nödventilationen öppnas au tomatiskt vid övertem peratur och vid 
ström avbrott. 
17 §  I stallar för slaktgrisar med kontinuerlig uppfödning få r en stallavdelning bestå 
av högst 200 grisplatser. I stallar för slaktgrisar m ed omgångsuppfödning och 
rekrytering från m er än en besättning får en stallavdelning bestå av högst 400 
grisplatser. 
En stallavdelning m ed omgångsuppfödning av växande grisar ska vara utfor mad 
så att djuren kan tas till oc h från stallavdelnin gen utan att behöva passera via en 
annan stallavdelning. 
 25 SJVFS 2010:15  
18 §  Grisar som  hålls utom hus under den varm a årstiden  ska ha tillg ång till pla ts 
som ger skydd m ot direkt solstrål ning, stark vind och nederbörd. 
Allmänna r åd till 4 § djurskyddslag en 
Grisar som hålls utomhus under den varma årstiden bör ha tillgång till 
gyttjebad.  
 
Mått 
19 §  Minsta utrymm e per djur i boxar eller hyddor för vuxna djur. 
Tabell 7  
Ströad liggbox 1)Ströbäddsbox   
Liggarea 3) 
m2Totalarea
m2Totalarea 
m2Minsta 
boxsida 
m 
Galt 6 7 2)7  
Digivande sugga  4 6 7  
< 6 djur / grupp  1,1 2,48 2,5 2,4 
Sinsugga  
≥ 6 djur / grupp  1,1 2,25 2,5 2,8 
< 6 djur / grupp  0,9 1,81 enligt 21 § 2,4 Dräktig 
gylta  
≥ 6 djur / grupp  0,9 1,64 enligt 21 § 2,8 
1)  En box eller hydda får inte inom  angiven ar ea vara utform ad på ett sådant sätt att 
svårigheter uppstår för djuren att vä nda sig i boxen, hyddan eller avgränsad  
gödselgång. 
2)  10 m2 om betäckning sker i boxen. 
3)  Liggarean får inte vara försedd m ed dränerande golv på annat sätt än vad som  
framgår av 10 §. 
 26SJVFS 2010:15  
 
20 §  Minsta utrymm e i bås. 
Tabell 8  
 Längd, m  Bredd, m  
Gylta eller liten sugga  2,00 0,60 
Liggbås, 
foderliggbås  
Normalstor eller stor su gga 2,00 0,70 
Gylta eller liten sugga  2,00 1)0,45 
Ätbås  
Normalstor eller stor su gga 2,00 1)0,50 
1)  Inklusive utrymm e för utf odring. Dock får tråg inte inkräkta m er än 0,3 m  i båset. 
 
21 §  Minsta utrymm e per djur i boxar m ed växande grisar, 10 - 130 kg. 
Tabell 9  
 Liggarea, m2Totalarea, m2
Ströad liggbox 1)  = 0,10 +    = 0,17 +  
Ströbäddsbox 1)   = 0,20 +  vikt (k g) 
167vikt (k g) 
130
vikt (k g) 
84
1)  En box får inte inom  angivna areor vara utform ad på ett sådant sätt att svårigheter 
uppstår för djuren att vända sig i boxen eller avgränsad gödselgång. 
 27 SJVFS 2010:15  
22 §  Minsta utrymm e per djur vid rak fode rplats vid sam tidig utfodring av 
grupphållna grisar. 
Tabell 10  
 Utfodringsplats, m 
Växande grisar, 10-130 kg                   = 0,164 + 
Gylta eller liten sugga 0,45 
Normalstor eller stor sugga 0,50 vikt (k g) 
538
23 §  Mått f ör dränerande spaltgolv av betong och spaltgolvs kassetter av betong. 
Tabell 11  
 Största spalt, 
mm Stavbredd, 
mm Ungefärligt  
viktintervall, kg  
Födsel – avvänjning  11 50 - 9 
Avvänjning – 10 veckor  14 50 9 - 25 
10 veckor – 120 kg  18 80 25 - 120 
Vuxna grisar  18 80 25 - 120 
24 §  Vattenförsörjning f ör grupphållna grisar. 
Tabell 12  
Antal digivande suggor per  Antal övriga grisar per   
vatten kopp vattennippel  vatten kopp vattennippel  
Torrutfodr ing 20 10 40 1)20 
Blötutfodring  40 1)20 80 1)40 1)
1)  Dock m inst två v attenställen i grupper över 30 grisar. 
 28SJVFS 2010:15  
 
25 §  Minsta utrymm e per djur i ligghall eller hydda för  grisar som hålls som  
utegångsdjur ska vara lika med liggarean i ströad liggbox. 
 
4 KAP. SÄRSKILDA BEST ÄMMELSE R FÖR FÅR 
Skötsel 
1 §  Får ska hålla s i lö sdrift. 
2 §  Får ska hållas i par eller grup p. Baggar får dock hållas individu ellt under en  
kortare period om  det är nödvändigt. 
3 §  Fårens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov. 
4 §  Får ska klippas vid behov och med högst ett års intervall. 
5 §  Får ska ha tillgång till hö, halm  elle r annat läm pligt grovfoder som  kan 
tillgodose deras sysselsättningsbehov. 
Bete och utevistelse 
6 §  Får ska  somm artid hålla s på bete eller på a nnat sätt ge s tillf älle a tt vistas ute 
under en sammanhängande tidsperiod som  infaller under perioden 1 m aj – 15 
oktober. 
Den samma nhängande tidsperioden som  avse s i första stycket ska m inst vara 
enlig t följande: 
1. Blekinge, Skåne och Hallands län – 4 m ånader, 
2. Stockholm s, Uppsala, Söderm anlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, 
Kalm ar, Gotlands, Västra Götalands, Värm lands, Örebro och Västm anlands län – 3 
månader, 
3. Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrl ands, Jäm tlands, Västerbottens och 
Norrbottens län – 2 m ånader. 
7 §  Det är tillå tet att utan hinder av 6 § hålla inn e får hela dy gn i f öljande  fall: 
1. om  det är nödvändigt f ör att skydda dj uren vid onorm ala väderleksförhållanden, 
2. om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onorm ala 
väderleksförhållanden, 
3. om  det är nödvändigt f ör att skydda djur m ot allvarlig a insektsangrepp, 
4. om det fi nns en om edelbar fara för rovdjursangrepp som ri mligen inte kan 
undanröjas på annat sätt, 
5. om  djuren är anm älda för slakt oc h ska slaktas före den 15 juni, eller 
6. om djuren m åste skötas, vårdas eller be handlas på ett sä tt som  inte är läm plig 
utom hus. 
Om djur hålls inne hela dygn i enlighe t med någon av ovanstående punkter ska 
detta journalföras. 
Utrymme, inredning och utrustning 
8 §  Fårens liggytor får inte be stå av gödseldränerande golv.  
 29 SJVFS 2010:15  
9 §  I fårbesättningar ska lam ningsboxar kunna iordningställas under lamningen. 
Hela golvytan i en lam ningsbox ska vara försedd m ed ströbädd. 
10 §  En transponder- eller responderstyrd foders tation får inte användas av fler får  
än att alla hinner äta sin dygnstilldelning inom  12 timm ar. 
Mått 
11 §  Minsta utrymm e i gem ensambox. 
Tabell 13  
 Högsta vikt, 
kg Liggarea 2), 
m2Totalarea, 
m2
Lamm >15 kg  30 0,35 0,5 
Lamm  >30 0,7 1,0 
Vuxet djur  65 0,85 1,2 
Vuxet djur  >65 1,0 1,4 
Dräktig ta cka 1) 1,2 1,7 
Tacka med lamm <15 kg  65 1,2 1,7 
Tacka med lamm <15 kg  >65 1,35 1,9 
1)  Avser dräktig tacka som har m indre än två m ånader kvar till förlossning. 
2)  Avser även m insta utrymm e i ligghall utan utf odring. 
 
 30SJVFS 2010:15  
 
12 §  Minsta utrymm e vid fode rhäck eller foderbord. 
Tabell 14  
Längd per djur  
Samtidig utfodring, 
m Fri utfodr ing, 
m  
Rak Rund  Rak Rund  
Lamm >15 kg och vuxet djur  0,35 0,20 0,17 0,10 
Dräktig ta cka 1)0,45 0,20   
Tacka med lamm <15 kg  0,45    
1)  Avser dräktig tacka som har m indre än två m ånader kvar till förlossning. 
13 §  Avstånd m ellan foderbord eller foderhäck  och vägg eller m otsvarande ska vara 
minst 2,0 m . 
14 §  Gödseldränerande spaltgolv ska ha en  stavbredd som  är minst 80 mm och en 
spaltbredd som  är högst 25 mm . 
15 §  Antalet drickplatser per djur med auto matisk vattenförsörjning ska vara m inst: 
- 1 drickplats per 15 tackor av m jölkras, 
- 1 drickplats per 30 djur övriga får. 
16 §  En lamningsbox ska m inst ha m åtten 1,2 x 1,2 m . 
Allmänna r åd till 3 § djurskyddsför ordningen 
Lamningsboxar för tackor med fler än två lamm eller för tackor av tung ras 
bör vara minst 1,5 x 1,5 m. 
 
5 KAP. SÄRSKILDA BESTÄM MELSER F ÖR GETTER 
Allmänna r åd till 2 och 4 § § djursk yddslagen 
Getter bör vara avhornade eller förse dda med skydd på hornspetsarna för att 
förhindra stångningsskador.  
Skötsel 
1 §  Djurens klövar ska inspekteras regelbundet och verkas vid behov. 
2 §  Getter av ullras ska klippas vid be hov och m ed högst ett års intervall. 
 31 SJVFS 2010:15  
Bete och utevistelse 
3 §  Getter  ska somm artid hållas på  bete eller p å annat sätt ges till fälle att vis tas ute 
under en sammanhängande tidsperiod som  infaller under perioden 1 m aj – 15 
oktober, m inst enligt följande: 
1. Blekinge, Skåne och Hallands län – m inst 4 m ånader, 
2. Stockholm s, Uppsala, Söderm anlands, Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, 
Kalm ar, Go tlands, Västra Götalands, Värm lands, Örebro och Västm anlands län – 
minst 3 m ånader, 
3. Dalarnas, Gävleborgs, Västernorrl ands, Jäm tlands, Västerbottens och 
Norrbottens län – m inst 2 m ånader. 
4 §  Getter får utan hinder av 3 § hållas inne hela dygn eller delar av dygn i följande 
fall: 
1. om  det är nödvändigt f ör att skydda dj uren vid onorm ala väderleksförhållanden, 
2. om det är nödvändigt för att skydda marken från skador vid onorm ala 
väderleksförhållanden, 
3. om  det är nödvändigt f ör att skydda djur m ot allvarlig a insektsangrepp, 
4. om det fi nns en om edelbar fara för rovdjursangrepp som ri mligen inte kan 
undanröjas på annat sätt, eller 
5. om djuren m åste skötas, vårdas eller be handlas på ett sä tt som  inte är läm pligt 
utom hus. 
Om djur hålls inne hela dygn i enlighe t med någon av ovanstående punkter ska 
detta journalföras. 
Utrymme, inredning och utrustning 
5 §  I getbesättningar ska ki llningsboxar kunna iordningställas under killningen. 
Hela golvytan i en killningsbox ska vara försedd m ed ströbädd. 
Mått 
Allmänna r åd till 3 § djurskyddsför ordningen 
En killn ingsbox bör var a minst 1,0 × 1,2 m. 
Båspallens längd bör vara minst 1,0 m. 
Båspallens högsta höjd över golvet bör vara 0,55 m.  
 32SJVFS 2010:15  
 
6 §  Minsta utrymm e i gem ensambox. 
Tabell 15  
 Högsta vikt, 
kg Spaltgolv, 
m2Ströbädd, 
m2
Killing  15 0,25 0,25 
Unga getter  >15 0,50 0,50 
Vuxet djur   1,00 1,20 
 
7 §  Utrymm e vid foderhäck eller foderbor d ska vara m inst 0,35 m per djur om 
djuren hålls i lösdrift och m inst 0,45 m om  djuren hålls bundna. 
8 §  Gödseldränerande spaltgolv ska ha en stavbredd som  är m inst 80 mm  och e n 
spaltbredd som  är högst 25 mm . 
9 §  Antalet drickp latser m ed autom atisk va ttenförsörjning ska vara m inst en per 15 
gette r. 
 
6 KAP.SÄRSKILDA BESTÄMMELS ER FÖR VÄRPHÖNS OCH UNGHÖNS 
Skötsel 
1 §  Endast raser som  har en m edelvikt unde r 2,4 kg får hållas i burar. Djuren får 
hållas i burar högst två år. 
2 §  Unghöns ska vara uppfödda i inhysningssy stem  som  förbereder dem  för det  
system  som  de ska hållas i som  vuxna. 
Allmänna r åd till 6 kap.  2 § 
Värphöns i bursystem bör vara  uppfödda i bursystem för unghöns. 
Frigående värphöns bör vara uppfödda som frigående unghöns. Unghöns 
uppfödda i bursystem  bör inte användas som frigående värphöns i 
flervåningssystem. 
3 §  Belysning i sta llar med plats för m er än 350 djur ska tändas och släckas m ed 
autom atisk, tidss tyrd d imfunktion elle r motsvarande. 
Allmänna r åd till 4 § djurskyddslag en 
Värphöns bör ha en sammanhängande mör kerperiod på m inst åtta tim mar per 
dygn. 
 33 SJVFS 2010:15  
4 §  Ströbad et i burar för värphöns ska vara tillg änglig t för hönsen under en 
samm anhängande period på m inst fem  timmar per dygn under den för hönsen aktiva  
delen av dygnet. 
5 §  Unghöns ska ha ständig tillgång till st römedel som kan tillfredställa deras  
beteendebehov av att picka, sprätta och sandbada. 
Allmänna r åd till 9 § djurskyddsför ordningen 
Strömedel med grov stru ktur, såsom exempelvis kutterspån, b ör inte anvä ndas i 
bursystem. 
6 §  Unghöns ska ha tillg ång till s ittpinnar. 
Utrymme, inredning och utrustning 
7 §  Mekaniskt ventilerade st allavdelningar m ed fler än 2 000 djur ska vara 
utrustade med larm anordning som  varnar för: 
1. övertem peraturer, 
2. ström avbrott, sam t 
3. fel på larm anordningen. 
Larm anordningen ska vara utform ad så att larm et uppm ärksammas på ett 
betryggande sätt. 
Utrustningen ska kontrollera s regelbundet och före va rje insättning av en ny 
omgång djur. 
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
Stallar för fler än 2 000 djur bör va ra utrustade med ett reservelverk.  
8 §  Vid förprövningspliktig ny-, till- eller om byggnad av ett stall m ed 
gödseldränerande golv ska stallet ha m ekaniskt utgödslingssystem  som m edger att 
regelbunden utgödsling ka n ske under det gödseldränerande golvet. 
9 §  I stallar m ed envåningssystem får djuren  endast tillf älligt vis utsättas för 
ammoniakhalter som  överstiger 25 ppm  i stalluften. 
Allmänna r åd till 6 kap.  9 § 
Stallar med gödseldränerande golv som va r i bruk före denna författnings  
ikraftträdande samt sådana ny-, till- eller ombyggda stallar som inte omfattas 
av 8 § bör ha utgödslingssystem som medger att regelbunden utgödsling kan 
ske under det gödseldränerande golvet. 
Utgödsling under gödseldränerande golvy tor bör ske minst 2 gånger per 
vecka. 
10 §  I system för frigående värphöns m ed plats för m er än 350 djur får sittpinnar inte 
vara placerade över strö bädden. 
I flervåningssystem  för frigående unghöns  eller värphöns ska våningsplanen 
utföras så a tt spilln ing in te kan f alla ner på lägre v åningsplan. 
Även i övrigt ska in redning i stalla r vara utf ormad så att djur en inte blir  
nedsm utsade av foder-, vatten- eller gödselspill. 
 34SJVFS 2010:15  
 
11 §  I anläggningar där djuren ha r möjlighet till utevistelse ska utom husytorna ha en 
area som  är anpassad till beläggningsgrad en och m arkytans beskaffenhet så att 
föroreningar undviks. 
Utom husytorna ska vara försedda m ed skydd m ot dåligt väder och rovdjur. 
I anläggningar m ed plats för m er än 350 dj ur ska flera öppninga r ge tillträde till 
utom husytorna. 
12 §  Dränerande golv ska vara så konstruerat at t det ger stöd åt de  främre klorna på 
varje fot. 
13 §  Burar för värphöns eller unghön s ska ha täta sidoväggar. 
14 §  Burar för värphöns ska vara försedda m ed klonötare. 
15 §  Ströbadet i burar för värphöns ska va ra utform at så att hönsen kommer i  
direktkontakt m ed strömedlet vid ströbadning sam t avgränsat så att ström edlet hålls 
kvar i ströbadet. 
16 §  Golvet i ett rede f år inte var a utfört så att f åglarna ligger direk t på rutnät av  
metall. 
Mått 
17 §  Minsta utrymm e för värphöns i bur. 
Tabell 16  
 Area, 
m2/djur  Tillgänglig area, 
m2/djur  Höjd, 
m Kortaste sida, 
m 
Bur 1) 0,060 0,45 2) 
Rede  0,015  0,20 0,24 
Ströbad  0,015  0,20 0,24 
1)  En bur få r inte vara m indre än 0,2 m2. I m inimiarea får inte inräknas yta under 
gödseldeflektor som  inkr äktar m er än 0,07 m in i buren, räknat vinkelrätt från burens 
front. 
2)  Avser tillgänglig area. 
 35 SJVFS 2010:15  
18 §  Övriga m ått m.m. för värphöns i bur. 
Tabell 17  
Golv  Trådtjo cklek  2 mm  
Lutning högst 12 % 
Vatten  Minst två koppar elle r nipplar ska vara 
åtkom liga från varje bur. 
Varje nippel får betjäna högst två 
burfack. 
Fodertråg  120 mm  trågkant per djur 
Sittpinne 150 mm  per djur 
Fri bredd för inspektionsgångar  0,90 m  
Avstånd golv – nedersta burraden  0,35 m  
Antal burvåningar  Högst 3 
Antal värphöns per bur  Högst 16 
 36SJVFS 2010:15  
 
19 §  Utrymm e för frigående värphöns. 
Tabell 18 
< 2,4 kg 9 höns / m2 tillgänglig ar ea 
Envåningssystem 
≥ 2,4 kg 7,5 höns / m2 tillgäng lig area 
Högsta beläggning  
Flervåningssystem - 7 höns / m2 tillgänglig a rea 
- 20 höns/ m2 golvarea 
Fackrede  - 0,0125 m2 / höna 
- minsta area 0,075 m2
- kortaste sidan 0,24 m  
Rede  
Kollektivred e - 0,010 m2 / höna 
- minsta area 0,140 m2
- kortaste sidan 0,35 m  
Ströarea   - 1/3 av golvarean 
- dock m inst 0,025 m2 / höna 
20 §  Utan hinder av 19 § får stallar hos äggp roducenter som  är an slutna till ett 
kontrollprogram , beläggas i enlighet m ed kontrollprogrammet, dock högst 20 höns 
per m2 golvarea. 
 
 37 SJVFS 2010:15  
21 §  Övriga m ått m.m. för frigående värphöns. 
Tabell 19  
Golv Lutning högst 12 % 
Rakt tråg 25 mm  trågkant/höna 
Runt tråg 10 mm  trågkant/höna Vatten 
Nippel eller kopp1)Högst 10 höns / nippel eller kopp 
Rakt tråg 100 mm  trågkant / höna 
Fodertråg 
Runt tråg 40 mm  trågkant / höna 
Sittpinne2)150 mm  / höna 
Fri höjd mellan våningar i 
flervåningssystem 0,45 m  
Antal våningar i flervåningssystem Högst 4 
Öppningar till u tomhusytorna3)Höjd 0,35 
Bredd 0,40 m, dock m inst 2,0 m  
totalt per 1 000 höns 
1)  Minst två tillgängl iga för varje höna. 
2)  Centrum avstånd 300 mm, avstånd till vägg 200 mm . 
3)  Ska vara utspridda ut efter hela byggnadens längd. 
  
 38SJVFS 2010:15  
 
22 §  Utrymm e för unghöns i bur. 
Tabell 20 
Ålder, 
veckor  Burarea1)
Högsta 
antal 
djur/m2Burhöjd2), 
m Utrymme 
vid rakt 
fodertråg, 
mm/djur  Vatten 
Högsta 
antal 
kycklingar/
nippel, st  Högsta antal 
burvåningar, 
st 
3 90 0,25 20 15 4 
6 60 0,38 42 8 3 
15 30 0,38 50 8 3 
18 25 0,38 60 8 3 
1)  I minimiarea får inte inräknas yta under gödseldeflektor som inkräktar m er än 0,07 
m in i buren, räknat vinkelrätt från burens front. 
2)  Lägsta höjd inom  föreskriven golvarea. 
23 §  Utrymm e för frigående unghöns. 
Tabell 21 
Ålder, 
veckor  Envåningssystem, 
tillgänglig 
area 
Högsta antal 
djur/m2Flervånings system3),
tillgänglig 
area 
Högsta antal 
djur/m2Minsta 
ströarea  Minsta 
sittpinnelängd, 
mm/djur  
3 55 55 1/3 av 
golvarean 20 
6 25 25 1/3 av 
golvarean 40 
15 15 10 1) 1/3 av 
golvarean 65 
18 10 10 1) 1/3 av 
golvarean 100 
21 2)9 7 1/3 av 
golvarean 120 
1)  Djurbeläggningen får dock in te överstiga 20 unghöns per m2 golvarea. 
2)  Avser unghöns avsedda som  föräldradjur för slaktkycklingproduktionen. 
3)  Antalet våningar får vara högst 4 stycken. 
 39 SJVFS 2010:15  
24 §  Utan hinder av 23 § får stallar hos unghö nsuppfödare som  är anslutna till ett 
kontrollprogram , beläggas i enlighet med kontrollprogrammet, dock högst 18 
unghöns per m2 tillgänglig area vid 18 veckors ålder.  
25 §  Övriga m ått för frigående unghöns. 
Tabell 22  
Utrymme v id vattentrå g
Ålder, 
veckor  Utrymme v id 
rakt 
fodertråg, 
mm/djur  Rakt, 
mm/djur Runt, 
mm/djur Vatten, 
djur/nippel  
3 20 5 4 30 
6 20 5 5 30 
15 42 7 5 20 
18 50 7 5 15 
21 55 8 6 15 
 
7 KAP. SÄRSKILDA BEST ÄMMELSE R FÖR SLAK TKYCKLI NG 
Skötsel 
1 §  Slaktkycklingar som föds upp inom hus sk a hållas på ströbädd m ed en torr och 
lucker yta.  Anordningar för dricksvatt en ska placeras och underhållas så att 
vattenspill i ströbäddar m inimeras. Slaktkycklingar ska ses till m inst två gånger 
dagligen. 
 
2 §  Slaktkycklingar ska m ed undantag av fö rsta uppfödningsveckan och de sista tre 
dagarna före slakt, ha en m örkerperi od om  minst sex tim mar per dygn, varav en 
samm anhängande m örkerperiod på m inst fyra timmar. 
   I stallar för slaktkycklingar ska belysn ingen på m inst 80 % av den tillgängliga ytan 
vara m inst 20 lux m ätt i fåglarnas ögonhöjd. På veterinärs inrådan får ljusstyrkan 
tillfälligt m inskas. 
 
Allmänna r åd till 9 § djurskyddslag en 
   Om en slaktkyckling uppvisar  svåri gheter att gå, eller i öv rigt visar tecken 
på  skada eller sjukdom bör den avlivas.  
 40SJVFS 2010:15  
 
3 §  Om fler än 500 djur hålls på anläggni ngen, ska relevanta fakta om  uppfödningen 
(antal dju r, totalarea, hybrid, dag lig dödligh et, sam t – om  möjligt - ors ak) 
journalföras. Journalerna ska bevaras i m inst tre år. 
4 §  Personer som  hanterar slaktkycklingar på  anläggningar m ed plats för fler än 500 
slaktkycklingar ska ha genom gått en ut bildn ing eller på anna t sätt f örvärvat 
motsvarande kunskaper för att kunna sköta sl aktkycklingar på ett djurskyddsm ässigt 
korrekt sätt. Framförallt gäller detta kunska p om  regelv erk, djurens fysiologi, behov 
och beteende, varsam  hantering i samba nd m ed infångning, lastning och transport, 
akutvård o ch avlivn ing sam t förebyggande sm ittskydd. 
Utrustning 
5 §  Mekaniskt ven tilera de stallavdelningar m ed fler än 2 00 0 djur ska vara utrustade 
med larmanordning som varnar för: 
1. övertem peraturer, 
2. ström avbrott, sam t 
3. fel på larm anordningen. 
Larm anordningen ska vara utform ad så att larm et uppm ärksa mmas på ett 
betryggande sätt. 
Utrustningen ska kontrolle ras regelbundet och före va rje insättning av en ny 
omgång djur. 
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
Stallar för fler än 2 000 djur bör va ra utrustade med reservelverk. 
 
6 §  Djuren ska ha stän dig tillgång  till f oder e ller måltidsutfodras m ed för djuren  
lämpliga intervall. Fodr et får tas bo rt från djure n tidigas t 12 timm ar före beräkn ad 
slakttidpunkt. 
Mått 
7 §  Utrymm e för slaktkycklingar. 
Tabell 23  
Utrymme v id 
fodertråg  Utrymme v id 
vattentråg  Ålder, 
veckor  Golvarea, 
kg/m2 Rakt, 
mm/ 
djur Runt,
mm/ 
djur Rakt, 
mm/ 
djur Runt,
mm/ 
djur Vatten 
kyckling/ 
nippel, 
st 
0 – 7 20 20 121)10 4 20 
8 – 10  20 35 20 15 5 15 
1) 8 mm  vid fri tillgång på f oder. 
 41 SJVFS 2010:15  
8 §  Utan hinder av 7 kap, 7 § får stallar hos slaktkycklinguppfödare som är anslutna 
till ett kontrollprogram , beläggas i enlighe t med kontrollprogramm et, dock högst 36 
kg per m2 och högst 25 djur per m2. 
 
8 KAP. SÄRSKILDA BESTÄM MELSER F ÖR KALKONER 
Skötsel 
1 §  Kalkoner ska hållas frigående och ska ha  tillg ång till s tröbädd om  de föds upp 
inom hus. 
Utrustning 
2 §  Mekaniskt ven tilera de stallavdelningar m ed fler än 2 00 0 djur ska vara utrustade 
med larmanordning som varnar för: 
1. övertem peraturer, 
2. ström avbrott, sam t 
3. fel på larm anordningen. 
Larm anordningen ska vara utform ad så att larm et uppm ärksa mmas på ett 
betryggande sätt. 
Utrustningen ska kontrolle ras regelbundet och före va rje insättning av en ny 
omgång djur. 
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
Stallar för fler än 2 000 djur bör va ra utrustade med reservelverk. 
Mått 
3 §  Utrymm e för avels djur och s laktdjur. 
Tabell 24  
Golvarea  
Djurk ategori  Högsta
antal 
djur/m2Högsta
antal 
kg/m2Minsta må tt 
på 
värprede 1), 
m Minsta 
utrymme 
vid runt 
fodertråg, 
mm/djur  Minsta 
utrymme 
vid runt 
vattentråg, 
mm/djur  
Avelsdjur, höns 2,5  bredd: 0,35 
djup: 0,5 
höjd: 0,45 30 12 
Avelsdjur, tuppar 2,5   60 24 
≤ 10 kg  30  18 8 
Slaktdjur 
> 10 kg  30  30 12 
1) Högst 4,5 djur/rede 
 42SJVFS 2010:15  
 
4 §  Utan hinder av 3 § får stallar hos slak tkalkonuppfödare som  är anslutna till ett 
kontrollprogram , beläggas i enlighet m ed kontrollprogramm et, dock högst m ed 40 kg 
per m2 för djur < 7 kg och högst 45 kg per m2 för djur > 7 kg. 
 
9 KAP. SÄRSKILDA BEST ÄMMELSER FÖR ANKOR OCH GÄSS 
Skötsel 
1 §  Ankor och gäss som  föds upp inomhus ska hållas på ströbädd. 
Allmänna r åd till 4 § djurskyddslag en 
Ankor och gäss bör ha tillgång till badvatten. 
Utrustning 
2 §  Mekaniskt ven tilera de stallavdelningar m ed fler än 2 00 0 djur ska vara utrustade 
med larmanordning som varnar för: 
1. övertem peraturer, 
2. ström avbrott, sam t 
3. fel på larm anordningen. 
Larm anordningen ska vara utform ad så att larm et uppm ärksa mmas på ett 
betryggande sätt. 
Utrustningen ska kontrolle ras regelbundet och före va rje insättning av en ny 
omgång djur. 
Allmänna r åd till 2 § djurskyddslag en 
Stallar för fler än 2 000 djur bör vara utrustade med reservelverk.  
 43 SJVFS 2010:15  
Mått 
3 §  Utrymm e för ankor och gäss. 
Tabell 25  
Golvarea  
Enbart 
inomhus Vid möjligh et 
till utev istelse Djurkategori 
 
högsta 
antal 
djur/m2högsta 
antal 
kg/m2högsta 
antal 
djur/m2högsta 
antal 
kg/m2Värprede, 
m 
Ankor  2  4  bredd: 0,4 
djup: 0,4 
höjd: 0,5 Avelsdju r 
Gäss  1  2  bredd: 0,6 
djup: 0,6 
höjd: 0,6 
Ankor 1) 16  20  
Slaktdjur  
Gäss 1) 2) 14  18  
1)  Under första uppfödningsveckan få r beläggningen vara högst 15 djur/m ². 
Beläggningen ska därefter sänkas successivt . Efter 4 veckor gäller tabellvärdena. 
2)  Uppfödni ng i ligg- och ut fodringshall m ed rastgård: 
- golvarea i ligghall 32 kg/m ², 
- rastgård 10 ggr ligghallsarean, 
- runt fodertråg 7 mm /djur (fri utfodring), 
- rakt vattentråg 9 mm /djur. 
 
10 KAP.  SÄRSKILDA BEST ÄMMELSE R FÖR PÄLS DJUR 
Skötsel 
1 §  Infångade vilda m inkar eller rävar får inte hållas i burar för pälsproduktion. 
2 §  Minkar och rävar ska, beträffande avelsdjur och valpar upp till fyra m ånaders 
ålder, h a fri tillgång till dricksv atten. Öv riga minkar och rä var ska ha  tillg ång till 
dricksvatten m inst två gånger per dygn. 
Utrymme och inredning m.m. 
3 §  Mink- och rävburar ska vara så konstruera de eller uppställda att djuren inte kan 
skada varandra genom  näten. 
 44SJVFS 2010:15  
 
4 §  Bottenn ät i m inkburar ska b estå av ros tfri eller plastbe lagd tråd eller av 
galvaniserad järntråd. N ätbotten ska vara stabil och tråd en ska ha en sådan kvalitet 
att djurens tassar inte skadas av den. 
5 §  Mink- och rävburar ska vara försedda m ed en lya. Lyan ska vara utf ormad så att 
den m edger god hygien och att djuren kan inta naturliga vilo ställningar i den. 
En avelshonas lya ska dessutom  ge honan utrym me att föda och vårda sina valpar. 
6 §  Minkar och rävar ska ges förem ål som  de kan sysselsätta sig m ed. 
7 §  Ett skugghus ska vara konstruerade på så dant sätt att m inkar och rävar inte 
utsätts för o acceptabel ö vertem peratur. 
Allmänna r åd till 10 ka p. 7 § 
I befintliga anläggningar bör beredskap finnas för att kyla ned djur eller 
byggnader. 
En pälsdjursgård bör ha ett sådant läge  att djuren får skydd mot vind och 
inte utsätts för besvärande buller. 
Särskilda bestämmelser för minkar 
8 §  En kull m inkvalpar ska delas se nast vid tio veckors ålder. 
9 §  En m inklya ska vara försedd med ström edel. Detta är d ock inte erf orderligt vid  
stark värm e under sommaren.  
10 §  Utrymm e i bur. 
Tabell 26  
Burmått 
Djurk ategori  Djup, 
m Höjd, 
m Burarea,
m2Anmärk ning 
Vuxet djur 
Hona med valpar 0,8 0,45 0,255  
Två valpar efter 
avvänjning 0,8 0,45 0,255 För varje tillkomm ande 
valp ska burarean ökas 
med 0,085 m2
 
 45 SJVFS 2010:15  
11 §  Mått f ör nät. 
Tabell 27  
Största maskstorlek Tråddiameter 
bottennät, 
mm Botten, 
mm Väggar, 
mm Tak, 
mm Mellanvägg, 
mm 
1,8 38 x 25 38 x 25 38 x 25 25 x 25 1)
1,8 38 x 25 38 x 25 38 x 25 12,5 x 25 2)
1) Om avståndet m ellan burarnas m ellanväggar är > 25 mm. 
2) Om avståndet m ellan burarnas m ellanväggar är ≤ 25 mm.  
Särskilda bestämmelser för rävar 
12 §  Djuren, särskilt valparna, sk a skötas på ett sådant sä tt att de blir vana vid 
människor. 
13 §  En rävbur ska vara försedd m ed en span ingshylla. En lyas tak får användas som 
spaningshylla och spaningshyllan ska då ha tät botten. 
------------- ----------- 
 46SJVFS 2010:15  
 
Ikraftträdandebestämmelser 
 
Dessa föreskrifter träder i kraft de n 30 juni 2010 då Djurskyddsmyndighetens  
föreskrifter och allm änna råd (DFS 2007:5)  om djurhållning inom  lantbruket m .m 
upphör att gälla. De allm änna råden ska gä lla från samm a tidpunkt. Dock gäller att: 
- 2 kap 12 och 15 §§ beträffande sådana st allar som inte om fattade s av kr avet 
på plats i box för kalvning enligt 2 kap 21 § Djurskyddsm yndighetens 
föreskrifter och allm änna råd (DFS 2004: 17) om djurhållning inom lantbruket 
m.m. och 2 kap 16 och 20 §§ träd er i kraft den 1 augusti 2012, 
- 4 kap 8 § träder i kraft den 1 augusti 2017, 
- 6 kap 5 och 6 §§ när det gäller burhå llning för unghöns träder  i kraft vid en 
senare tidpunkt som  Jordbruksverket bestämm er. 
   Vid förprövningspliktig ny-, till- eller om byggnad av sådana stallar eller andra 
förvaringsutrymm en som avses ovan gäller dock de nya föreskrifterna. 
 
Övergångs bestämmelser 
 
1. För djurhållningen i stallar och anlä ggningar som  var i bruk före den 17 
februari 2003 gäller S tatens Jordbruksve rks föreskrifter (SJVFS 1993:129) om 
djurhå llning  inom lantbr uket m .m. i tilläm pliga delar tills de nya föreskrifterna träder  
i kraft enligt följande övergångsbestämmelser: 
- Sådana stallar och anläggningar som avses ovan får brukas och djurhållning i 
sådana stallar och anläggningar utövas till  utgången av år 2010 utan hinder av 
10 kap 10 §. 
- Sådana stallar och anläggningar som avses ovan får brukas och djurhållning i 
sådana stallar och anläggningar utövas till  utgången av år 2012 utan hinder av 
2 kap 17 § punkt 4 i fråga om  liggyta i bås för ungdjur och tjurar; 2 kap 38 § i 
fråga om  ungdjur > 600 kg sa mt fot not 2; 2 kap 41 § i fråga om 
gödseldränerande golv f ör kalvar, ungdj ur och lösgående vuxna djur; 3 kap 
19 § ifråga om  ströad liggbox för digiva nde sugga, sinsugga och dräktig gylta 
och ifråga om m insta boxsida för sins ugga och dräktig gylta; 3 kap 22 och 23 
§§. 
Vid förprövningspliktig ny-, till- eller om byggnad av så dana stallar eller andra  
förvaringsutrymm en som avses ovan gäller dock de nya föreskrifterna. 
2. Statens Jordbruksverks allm änna råd (SJVFS 1994:2) i anslutning till 
djurskyddslagen (1988:534) och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 
1993:129) om  djurhållning inom lantbruke t m.m. ska fortfarande gälla i de  
avseenden Statens jordbruks verks föreskrifter (SJV FS 1993:129) om  djurhållning 
inom  lantbruket m .m. tilläm pas. 
3. I stallar som  var i bruk för den 15 okt ober 2006 får totalarean i ströad liggbox 
för digivande sugga, då griskullen är yngre än två veckor, vara m inst 5 m2 utan 
hinder av 3 kap 19 § f ram till u tgång en av år 201 6.  
Vid förprövningspliktig ny-, till- eller ombyggnad av sådana stallar eller andra 
förvaringsutrymm en som avses ovan gä ller dock de nya föreskrifterna.  
 
 
 
 
 
 47 SJVFS 2010:15  
 
 
 
 
 
CHRISTINA HUHTAS AARI 
 
   Johan Loberg 
   (Avdelningen för djurskydd och hälsa) 
 48