Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
„Měřidla protečeného množství plynu s otáčivými písty a rychlostní “ mohou být  v ČR uváděny na trh a 
do provozu dle směrnice 2014/32/EU (MID) nebo pro oblasti mimo MID jako stanovená měřidla  pod-
le zákona č.  505/1990 Sb. o metrologii, ve znění pozdějších předpisů. Stanovená měřidla jsou podle 
tohoto zákona měřidla, jejichž typ je uveden v  druhovém seznamu stanovených měřidel (vyhl. č. 
345/2002 Sb.) a jenž jsou zároveň určena (výrobcem/dovozcem ) k měření s  významem ochrany veřej-
ného zájmu v  oblastech ochrany spotřebitele, závazkových vztahů, stanovení sankcí, poplatků, tarifů a 
daní, ochrany zdraví, ochrany životního prostředí,  bezpečnosti při práci nebo ochrany jiných veřej-
ných zájmů chráněných  zvláštními právními předpisy . Jedná se tedy o obdobný účel použití, kterým 
jsou vymezeny stanovené výrobky – měřidla a váhy s  neautomatickou činností podle směrnic 
2014/31/EU a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou uváděny na  trh v  ČR pro výše uvedené účel y 
použití, vymezené zákon em č. 505/1990 Sb. , o metrologii , se požadavky tohoto předpisu nevztahují.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení :  
1) metrologických a technických požadavků na stanovená  měřidla  a zkouš ek pro účely schválení 
typu, a to  v případě, že se jedná o měřidla, která nejsou na trh uváděna s  posouzením shody 
dle MID, a  
2) zkoušek pro účely ověřování stanovených měřidel  (po jejich uvedení na trh) , ať jsou uváděna 
na trh dle zákona č.  505/1990 Sb., o metrologii, nebo dle MID s  posouz ením shody.  
 (Konec manažerského shrnutí.)  
 
  
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych  
 Telefon: 545  555 414 
 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovov á-
ní metrologických a technických požadavků na stanovené m ěřidlo a stanovování zkoušek při schval o-
vání typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, 
ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících 
zákona č. 500 /2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci 
úřední dne 12. 3. 2017 správní řízení dle §  46 SprŘ, a na základě podkladů vydává t ento: 
 
 
I. 
N Á V R H    O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V  A H Y  
číslo: 0111 -OOP -C031-18 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně zkouše k 
při schvalování typu a při ověřování stanovených měřidel:  
„měřidla protečeného množství plynu s otáčivými písty a rychlostní“  
 Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
2 / 10 
  
Tento předpis stanovuje metrol ogické a technické požadavky při schvalování typu a prvotním 
ověřování měřidel protečeného množství plynu s  otáčivými písty a rychlostních používaných výslovně 
mimo oblasti použití definované nařízením vlády č.  120/2016 Sb. , o posuzování shody měřidel při 
jejich dodávání na trh , ve znění pozdějších předpisů (dále jen „Nařízení vlády č. 120/2016 Sb.)   
Tento předpis také stanovuje metrologické a technické požadavky při následném ověřování měřidel 
protečeného množství plynu s otáčivými písty a rychlostních.  
1   Základní pojmy   
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM  a VIML1) a následuj ící: 
1.1   
plynoměr  s otáčivými písty (dále jen rotační plynoměr)  
objemový plynoměr, v  němž je mezi stěnami stacionární komory a rotačním prvke m vytvořena pevná 
měřicí komora; každý rotační cy klus prvku(ů) posunuje určitý objem plynu, který se souhrnně 
zaznamenává a je indikován indikačním zař ízením   
1.2    
turbínový plynoměr  
rychlostní plynoměr , v němž dynamické síly proudícího plynu způsobují otáčení kola turbíny 
s rychlostí, která je funkcí objemového průtoku; počet otáček turbínového kola tvoří základ pro 
indikaci objemu, který protekl turbínovým plynoměrem  
1.3   
ultrazvukový plynoměr  
rychlostní plynoměr , jehož principem je měření rychlosti p roudícího plynu v  potrubí, které je založené 
na stanovení času  průchodu ultrazvukových signálů  protékajícím plynem mezi vysílacími a 
přijímací mi jednotk ami ultrazvukových signálů . Ultrazvukové plynoměry lze dělit na klasické 
vícecestné, které obsahují něko lik měřicích ultrazvukových drah (obvykle 3 a více), vyrábí se 
s nominálním rozměrem od DN80 výše a patří do třídy přesnosti 1,0.  Ultrazvukové plynoměry pro 
domácnost  (dále jen „domovní ultrazvukové plynoměry“) mají maximální průtok do  10 m3/h, 
obsahují obvykle jednu měřicí dráhu, mají tvar domovního membránového plynoměru, používají se do 
tlaku 0,5 bar, jsou napájeny bateri í a patří do třídy přesnosti 1,5.   
1.4    
vírový plynoměr  
rychlostní plynoměr , který je založen na  efektu, kdy po stranách překá žky neaerodynamického tvaru, 
která je obtékána plynem , se střídavě na obou stranách oddělují víry , jejichž  frekvence vzniku je 
úměrná rychlosti proudění plynu , a proto i velikosti průtoku ; vhodný snímač  snímá frekvenci takto 
vzniklých vírů a převádí je na hodn otu objemového průtoku v  požadovaných měřicích jedno tkách 
1.5    
tlaková ztráta  
rozdíl mezi tlakem naměřeným na vstupu a  výstupu plynoměru, je -li plyn oměr v  provozu  
                                                      
1) Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidr užené termíny (VIM)  Mezinárodní 
slovník termínu v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace „Te rminologie v 
oblasti metrologie“ veřejné dostupného na www.unmz.cz.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
3 / 10 
 1.6    
chyba  
hodnota, která vyjadřuje v  procentech poměr rozdílu mezi objemem indikovaným p lynoměrem 
a objemem, který skutečně protekl přes plynoměr, ke skutečně proteklému obj emu 
1.7  
maximální průtok Q max 
největší  průtok,  při němž plynoměr poskytuje údaje, které splňují   požadavky na největší dovolenou 
chybu (MPE).  
1.8  
minimální průtok Q min 
nejmenší průtok,  při němž  plynoměr poskytuje údaje, které splňují  požadavky na největší dovolenou 
chybu (MPE).  
1.9  
přechodový průtok Q t 
hodnota, která lež í mezi maximálním a minimálním průtokem a kterou se rozsah průtoků dělí na dvě 
pásma, „horní pásmo“ a „dolní  pásmo“.  Pro  každé pásmo platí  určitá největší dovolená chyba  (MPE).  
2   Metrologické požadavky  
Metrologické požadavky jsou založeny na požadavcích  relevantních harmonizovaných evropských 
norem a normativních dokumentů. Plynoměry musí mít požadovan é metrologické vlastnosti v  celém 
rozsahu podmínek, pro které jsou schváleny, požadovanou opakovatelnost a reprodukovatelnost.  
Na měřidla, jejichž typ byl schválen podle zákona o metrologii nebo dle evropských směrnic2), se při 
ověřování uplatňují metrolog ické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení do oběhu.  
2.1   Stanovené pracovní podmínky  
2.1.1    Rozsah průtoku  
Rozsah průtoků plynu musí splňovat požadavky na vzájemné poměry maximálního průtoku  Qmax, 
minimální ho průtok u Qmin, přechodov ého průto ku Qt a přetěžovací ho průtok u Qr:  
a) Qmax/Qmin  20 
b) Qmax/Qt   5 
c) Qr/Qmax  = 1,2 
 
Pouze pro domovní ultrazvukové plynoměry platí požadavky na vzájemné poměry maximálního 
průtoku  Qmax, minimální ho průtok u Qmin, přechodov ého průtok u Qt a přetěžovací ho průtok u Qr:  
a) Qmax/Qmin  150 
b) Qmax/Qt   10 
c) Qr/Qmax  = 1,2 
                                                      
2) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/22/ES ze dne 31. března 2004 o měřicích  přístrojích , resp. 
směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/32/EU ze dne 26. února 2014 o harmonizaci právních předpisů 
členských států týkajících se dodávání měřidel na trh.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
4 / 10 
 2.1.2   Maximální zatížení   
Po jednohodinovém zatížení na přetěžovacím průtoku Qr musí být plynoměr ve svém měřicím rozsahu 
v mezích největší dovolené chyby.  
2.1.3   Maximální pracovní tlak  
Maximální pracovn í tlak plynoměru musí být vyznačen na štítku plynoměru.    
2.1.4   Rozsah teplot  
Všechny plynoměry musí být schopny splnit požadav ek na m inimální rozsah teploty okolí od –10 °C 
do +40 °C.  
Minimální rozpětí teploty pl ynu je 40  °C. 
2.1.5  Stálost  
Plynoměry musí splnit metrologické požadavky po stanovenou dobu používání, což se prokazuje 
zkouškou dlouhodobé stability.    
2.2   Největší dovolená chyba  
2.2.1    Největší dovolené chyby při ověřování  
Největší dovolené chyby pro rotační a rychlostní plynoměry jsou ob ecně stanoveny v  tabulce  1. 
Tabulka  1 – Největší dovolené chyby  
Průtok  
(m3/h) Největší dovolené chyby  
při ov ěřování  při používání  
Qmin  Q  Qt ± 2,0 % ± 4 % 
Qt  Q  Qmax ± 1,0 % ± 2 % 
 
Rotační a rychlostní plynoměry jsou ve třídě přesnosti 1,0.  
Pouze pro domovní ultrazvukové plynom ěry jsou nejv ětší dovolené chyby stanoveny v tabulce 2.  
Tabulka  2 – Největší dovolené chyby  pro domovní ultrazvukové plynoměry  
Průtok  
(m3/h) Největší dovolené chyby  
při ov ěřování  při používání  
Qmin  Q  Qt ± 3,0 % ± 6 % 
Qt  Q  Qmax ± 1,5 % ± 3 % 
 
Domovní ultrazvukové plynom ěry jsou ve t řídě přesnosti 1,5.  
U plynoměrů některých typů, při jejichž schvalování byly aplikovány požadavky národních 
technických norem, se může největší dovolená chyba  platná v  době schválení typu měřidla lišit od 
výše uvedené největší dovolené chyby; v  takovém případě je rozhodující největší dovolená chyba 
uvedená v  certifikátu o schvál ení typu.  
2.3   Tlaková ztráta  
Maximální tlaková ztráta při Qmax musí být deklarována výrobcem.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
5 / 10 
 Střední hodno ta tlakové ztráty plynoměru při maximá lním průtoku Qmax vzduchu o hustotě vzduchu 
1,2 kg/m3 nesmí překročit hodnoty  stanovené výrobcem nebo hodnoty uveden é v certifikátu  o 
schválení typu, pokud jsou v  něm uvedeny.  
3   Technické požadavky  
Techn ické požadav ky jsou založeny na požadavcích relevantních evropských harmonizovaných norem 
nebo normativních dokumentů OIML.  
3.1   Konstrukce měřidla  
Rotační a rychlostní plynoměry mají dv ě připojovací místa pro přírubové nebo závitové připojení 
měřidla, nebo jedno koaxiální připojení.   
3.2   Počitadlo  
Plynoměr musí být vybaven metrologicky kontrolovaným displ ejem (počitadlem).  
Počitadlo musí za běžných podmínek použití správně pracovat po běžnou dobu životnosti zkoušeného 
plynoměru.  
Počitadlem  může být mechanické zaří zení ve formě válečků, které je nevynulovatelné , minimálně pro 
objem odpovídající objemu zaznamenanému po dobu 8000 h při průtoku Qmax. Válečky počitadla za 
desetinnou čárkou musí být orámovány nebo mít jinou barvu, než válečky před desetinnou čárkou.  
Číslice počitadla musí indikovat krychlové metry nebo dekadické násobky nebo díly krychlov ého 
metru. Na štítku počitadla v blízkosti číselných válečků nebo na displeji počitadla musí být uvedena 
značka m3.  
U mechanického počitadla musí pootočení válečku běhe m poslední d esetiny jeho dráhy, tj. od 9 do 0, 
vyvolat posun válečku nejbl íže vyšší mu řádu o jednu jednotku.  
U elektronických počitadel se při změně jakékoliv číslice z 9 na 0 musí číslice nejblíže vyšší mu řádu 
zvýšit o 1.   
Na počitadle musí být možné číst  jasně a  správně v  úhlu 15° od kolmice k okénku v  mezích rozsahu 
teploty okolí od –10 °C do 40  °C nebo vě tším, pokud ho stanovil výrobce.  
3.3   Materiály  
Součást i plynoměru v toku plynu musí být schopny odolat vlivům složek plynného prostředí, ve 
kterém pr acují, a  v průběhu normální doby životnosti plynoměru musí být odolné proti stárnutí  a 
korozi . Těleso a všechny ostatní části plynoměru musí být zkonstruovány z  materiálů či povrchů 
schopných odolat tlaku a pr ostředí, do kterého jsou určeny.  
3.4   Odolnos t proti nesprávné manipulaci  
Plynoměr je konstruován takovým způsobem, aby jakékoliv mechanické působení  nebo manipulace, 
schopná  ovlivnit přesnost měření, způsobil a viditelné trvalé poškození měřidla  nebo úředních nebo 
zajišťovacích značek.  
3.5   Skladová ní a přeprava  
Tam, kde je to možné, připojení plynoměru musí být vybavena vhodnými neplombovanými zátkami 
nebo kryty, které zabrání vniknutí cizích látek b ěhem přepravy a  skladování.  
 
3.6   Pracovní poloha plynoměru  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
6 / 10 
 Pracovní poloha plynoměru, ve které má být plynoměr použit, musí být vyznačena na štítku 
plynoměru, nebo musí být stanovena v  certifikátu o schválení typu.    
 
3.7   Usměrňovací potrubí  
Plynoměr, u něhož jsou metrologické vlastnosti závislé na délce usměrňovacího potrubí připojeného 
k plynoměr u, se musí ověřovat a používat s  usměrňovacím potrubím nebo za instalačních podmínek, 
které jsou stanoveny v  certifikátu o schválení typu nebo výrobcem.  
 
3.8   Software  
Pokud vyhodnocovací nebo indikační jednotka obsahuje software, který je pro metrologic ké vlastnosti 
zásadní, musí být identifikovatelný  a musí být zabezpečen. Plynoměr musí jednoduchým způsobem 
umožňovat identifikaci softwaru.  
 
3.9   Elektronika  
Pokud plynoměr obsahuje elektronické součásti, musí vyhovět příslušným požadavkům na 
elektromagnetickou kompatibilitu.  
4   Značení měřidla  
Požadavky na značení měřidel dle této kapitoly se týkají měřidel, která jsou schvalována dle zákona o 
metrologii . Nevztahují se na měřidla uváděná na trh s  posouzením shody dle nařízení vlády 120/2016 
Sb. 
4.1   Každý plynoměr musí být označen na počitadle nebo na zvláštním štítku alespoň následujícími 
informac emi: 
d) identifikační značka nebo název výrobce;  
e) výrobní číslo p lynoměru a  rok výroby;  
f) maximální průtok Qmax (m3/h); 
g) minimální průtok Qmin (m3/h); 
h) maximální pracovní tlak pmax; 
i) u rotačních plynoměrů jmenovitá hodnota cyklického objemu V (dm3); 
j) hodnota impulzního čísla, která odpovídá určitému zaznamenanému proteklému o bjemu, tam, 
kde je vysílač impulzů použit;  
k) přechodový průtok Qt pouze u plynoměrů schválených dle tohoto předpisu;  
l) značka schválení typu.  
Přípojky odběru tlaku a teploty z  plynoměru musí být řádně označeny příslušnými štítky.   
Označení musí být na jasně viditelném místě a  musí být za no rmálních podmínek užití plynoměru 
trvanl ivé. 
U některých plynoměrů, jejichž typ byl schválen podle požada vků národních technických norem, se 
mohou požadavky na ozn ačení měřidla platné v  době schválení typu měřidla lišit od výše uvedených 
požadavků; v  takovém případě jsou rozhodující požadavky uvedené v  certifikátu o schvál ení typu.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
7 / 10 
 4.2   Plynoměr se dvěma přípojkami  
Plynoměry se dvěma přípojkami  musí mít jasně a  trvale označený směr toku plynu šipkou mezi těmito 
dvěm a připo jovacími místy . 
5   Schvalování typu měřidla  
Na schvalování  typu měřid el nespadajících do působnosti nařízení vlády č. 120/2016 Sb. a 
podléhajících schvalování typu dle zákona o metrologii, v e znění pozdějších předpisů, se uplatní 
požadavky  identické požad avkům  nařízení vlády č.  120/2016  Sb. 
6   Prvotní ověření  
Prvotní ověření se vztahuje na měřidla, která mají v  daném čase platný certifikát o schválení typu. Při 
prvotním ověření se aplikuje postup identický s  následným ověřením podle kapitoly 7.  
7   Násled né ověření  
7.1   Všeobecně   
Při prvotním  ověřování  plynoměrů  se vykonáv ají tyto zkoušky:  
m) vizuální prohlídka;  
n) zkouška přesnosti;  
o) zkouška  tlakové ztráty pouze tam, kde to stanovuje certifikát o schválení typu.  
7.2   Vizuální prohlídka  
Při vizuální prohlídce  se kontroluje, zda se plyn oměr předložený k  ověření shoduje se schváleným 
typem nebo s  provedením měřidla, u kterého byla prohlášena shoda v  rámci uv edení na trh  a zvláštní 
pozornost musí být věnována kontrole správnosti označení  ve smyslu článku 4.1. nebo příslušného 
certifikátu.  
Dále se kontroluje t rvanlivost a  čitelnost označení . 
Plynoměry mechanicky poškozené a ty, které se neshodují se schváleným typem  nebo s  provedením 
měřidla, u kterého byla prohlášena shoda v  rámci uvedení na trh , se dále n ezkouší .  
7.3   Funkční zkoušky  
V průběhu funkčních zkoušek a jejich vyhodnocení se průběžně sleduje plnění relevantních 
technických požadavků podle kapitoly 2, 3 a 4.  
7.3.1    Požadavky na zkušební zařízení  
Zkušební zařízení musí být vybaveno referenčními etalony , které jsou vhodné pro zkoušení 
příslušných plynoměrů a mají platnou metrologickou návaznost .  
Tlakoměry, teploměry a referenční etalony objemového průtoku musí mít platné kalibrační listy s 
uvedenou nejistotou kalibrace.  
Celková rozšířená nejistota při zkoušení a stanovení chyby plynoměru  musí být alespoň třikrát menší , 
než je hodnota ne jvětší  dovolené chyby stanoven á pro zkoušené měřidlo  při daném průtoku . 
7.3.2    Zkouška přesnosti  
Před zkouškou přesnosti je nutno zajistit dostatečnou temperaci plynoměru , provést zkoušku těsnosti 
připojení plynoměru do zkušební stanice a záběh plynoměru po přiměřenou dobu při průtoku přibližně Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
8 / 10 
 0,6Q max.  Pokud se plynoměr nezkouší na vysokotlaké zkušebně, pak zkoušky musí probíhat při teplotě 
okolí (18  – 25 °C) a při relat ivní vlhkosti rovné nebo menší 80%.  
Plynoměry se zkouší přednostně při průtocích uvedených v následující tabulce 3.  
Tabulka  3 – Zkušební průtoky při ověřování plynoměrů  
Měřicí rozsah  plynoměru Qmax:Qmin Zkušební průtoky  
20:1  Qmax; 0,7Qmax; 0,4Qmax; 0,25Qmax; 0,1Qmax; 0,05 Qmax 
nad 20:1 až do 30:1  Qmax; 0,7Qmax; 0,4Qmax; 0,25 Qmax; 0,1Qmax; 0,05 Qmax; Qmin 
nad 30:1 až do 50:1 a větší  Qmax; 0,7Qmax; 0,4Qmax; 0,25 Qmax; 0,15 Qmax; 0,05 Qmax; Qmin 
 
Domovní ultrazvukové plynoměry se zkouší při průtocích Qmax; 0,2Qmax; Qmin. 
Měřidla, při jejichž schvalování byly aplikovány požadavky národních technických norem, se zkouší 
při průtocích uvedených v certifikátu o schválení typu . Zkoušky se vždy provádí od nejvyššího 
průtoku po nejnižší.  
V případě rychlostních plyno měrů, které budou používány v  místě instalace za statického tlaku 
vyššího než 4 bar a zároveň pokud uživatel hodlá používat v  připojeném přepočítávači množství plynu 
korekci chyby plynoměr u, pak je nutno provést ověření zemním plynem při statickém tlaku 
odpovídajícím tlaku plynu v  místě instalace. Pro tento případ pak platí, že po ověření lze plynoměr 
používat v  rozsahu tlaku od 0,5 Ptest do 2 Ptest, kde Ptest je statický tlak plynu, při kterém byl daný 
rychlostní plynoměr zkoušen při ověřování.  
Pokud je u v ícecestných ultrazvukových plynoměrů stanoveno v  certifikátu o schválení typu, že se 
musí ověřovat za zvýšeného statického tlaku, pak se musí zkoušky správnosti pro ověření u těchto 
plynoměrů provést zemním plynem na vysokotlaké zkušebně. Pro tento případ pak platí, že plynoměr 
lze používat po ověření v  rozsahu tlaku od 0,5 Ptest do 2Ptest, kde Ptest je statický tlak plynu, při kterém 
byl daný vícecestný ultrazvukový plynoměr zkoušen při ověřování.  
Vypočtená chyba indikace při jednotlivých zkušebních průtoc ích musí sp lnit požadavky na největší 
dovolené chyby při ověřování uvedené v  tabulce  1 nebo tabulce 2 , případně v  certifikátu o  schválení 
typu.  
Pokud je to uvedeno v  certifikátech o schválení typu, je nutno při zkouškách pro ověření splnit 
požadavky na ins talaci plynoměru, jako jsou délka uklidňovacího potrubí před a za plynoměrem a 
poloha plynoměru (vertikální, horizontální) při zkoušení.  
Při zkoušce přesnosti, alespoň při průtoku Q max, se kontrolují všechna zařízení v  plynoměru, která jsou  
schopna generov at elektronický signál či pulsy úměrné proteklému objemu plynu.  
Vírové plynoměry se zkouší jinak dle zvláštního technického předpisu.  
7.3.3    Zkouška tlakové ztráty  
Zkouška tlakové ztráty se provádí v  případě, že její hodnotu stanovil výrobce, nebo je -li to uvedeno 
v certifikátech o schválení typu. P lynoměry zkouší vzduchem o hustotě 1,2  kg/m3 při maximálním 
průtoku Qmax a měří se diferenční tlak mezi vstupem a výstupem pl ynoměru.  
Střední hodnota tlakové ztráty, vypočtená jako střední hodnota naměřeného maximálního a 
minimálního diferenčního tlaku , nesmí překročit maximální dovolenou tlakovou ztrátu stanovenou 
výrobcem nebo uvedenou v  certifikátu o schv álení typu.  
7.3.4   Umístění úředních značek  
Plynoměry, které splnily požadavky na ověření stanovené tímto  předpisem a  certifikát em o schválení 
typu, se zabezpečí úředními značkami na místech uvedených v  certifikátu o schválení typu.  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
9 / 10 
 7.3.5    Ostatní  
Certifikát o schválení typu může stanovit další požadavky, které je nutno splnit při ověřování 
plynoměrů.   
8   Přezkoušení měřidla na žádost dotčené osoby  
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena 
jeho nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7, s výjimkou článku 7.2 poslední věty. Zkouška 
se provede vžd y, pokud je to technicky možné . Jako největší dovolené chyby se uplatní „největší do-
volené chyby při používání“ uveden é v tabulce 1 , resp. tabulce 2 . 
Pro dosud používaná měřidla, při jejichž schvalování byly aplikovány požadavky národních 
technických norem , se uplatní největší dovolené ch yby ve výši dvojnásobku největší dovolené chyby 
uvedené v  certifikátu o schválení typu . 
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zko ušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezináro d-
ních, popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující p odrobnější tec h-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s  přiřazením 
k příslušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně dostupným způs o-
bem (na webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje, v  rozsahu a za podmínek stanov e-
ných opatřením obecné povahy, za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se 
tyto normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznáme nou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů.  
 
II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9 
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické a 
technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stan ove-
ných měřide l – měřidla protečeného množství plynu s otáčivými písty a rychlostní .  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový s eznam stanovených měřidel  
uvedený druh měřidel pod položkou 1.3.1 0 b) mezi měřidla podléhající ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) b ude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postup u při poskytování informací v oblasti technic-
kých předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
 
III. 
P O U Č E N Í  Opatření obecné povahy č. 0111 -OOP -C031-18 
 
10 / 10 
 V souladu s  ustanovením §  172 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI 
lhůtu pro uplatnění připomínek  do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným 
po této lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení §  172 odst.  4 SprŘ se připomínky podávaj í v písemné podobě.  
Dle ustanovení §  174 odst.  l SprŘ ve spojení s  ustanovením §  37 odst.  l SprŘ musí být patrno, kdo 
připomínky činí, vůči kterému opatření obecné povahy směřují, v  čem je spatřován rozpor s  právními 
předpisy nebo nesprávnost opatření obec né povahy, musí obsahovat podpis osoby, která je činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českého metrologického institu-
tu, Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření  obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 
 ...…………………………..............  
 RNDr. Pavel Kleno vský 
 generální ředitel  
Za správnost vyhotovení:  Mgr. Tomáš Hendrych  
Vyvěšeno dne:   
Podpis oprávněné osoby, potvrz ující vyvěšení:  
 
Sejmuto dne:    
Podpis o právněné osoby, potvrz ující sejmutí: