Okružní 31, 638 00  Brno  
legmet@cmi.cz  
 +420 545 555 414 
 
 
 
 
V E Ř E J N Á   V Y H L Á Š K A 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
12. 2. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává toto: 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y 
číslo: 0111-OOP-C097-18 
 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro schvalování typu a ověřování stanovených měřidel: 
 „měřidla objemové aktivity 222Rn ve vzduchu a vodě a ekvivalentní objemové aktivity 
222Rn ve vzduchu, a to jak okamžitých hodnot, tak krátkodobých i dlouhodobých průměrů“   
 
1   Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a následující: 
1.1  
aktivita  
podíl očekávané hodnoty počtu jaderných přeměn z určeného energetického stavu a časového intervalu, 
ve kterém tyto přeměny proběhnou 
1.2   
objemová aktivita radonu (OAR)  
poměr aktivity a objemu, v němž je sledována (v tomto dokumentu je vždy míněn pouze radon 222Rn ve 
vzduchu, resp. ve vodě) 
 
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
2 
 1.3  
ekvivalentní objemová aktivita radonu (EOAR)  
vážený součet objemové aktivity a 1 218Po, objemové aktivity a 2 214Pb a objemové aktivity a 3 214Bi; ekvi-
valentní objemová aktivita radonu pro účely tohoto dokumentu je rovna součtu 0,106 × a 1,  
0,513 × a 2 a 0,381 × a 3 
1.4    
dceřiné produkty radioaktivní přeměny radonu RnDP 
nuklidy, vzniklé radioaktivní přeměnou radonu 222Rn a nuklidů z jeho přeměnové řady. V tomto před-
pisu jsou vždy uvažovány pouze krátkodobé produkty, tedy 218Po, 214Pb, 214Bi a 214Po. 
1.5    
faktor rovnováhy F  
vyjadřuje stupeň relativní radioaktivní rovnováhy mezi radonem 222Rn a jeho krátkodobými produkty 
přeměny. Je vyjádřen poměrem F = (EOAR) / (OAR). 
1.6   
volná frakce  
v tomto dokumentu je míněn obsah RnDP, které nejsou vázány na aerosol ve vzduchu 
1.7    
aerosol  
suspenze drobných pevných nebo kapalných částic ve vzduchu 
1.8    
testovací zdroj 
radionuklidový zdroj (sekundární etalon) použitý pro zkoušení vlastností měřidla 
1.9    
kontrolní zdroj 
radionuklidový zdroj používaný pro kontrolu správné funkce měřicího přístroje 
1.10    
referenční zdroj  
radionuklidový zdroj, který je navázán na uznaný etalon 
1.11    
referenční atmosféra  
radioaktivní atmosféra, v níž jsou ovlivňující parametry (obsah aerosolů, objemová aktivita, teplota  
a vlhkost vzduchu apod.) dostatečně známé, nebo řízené, aby umožnily provést zkoušky měřidel OAR 
nebo EOAR. Zařízení, udržující referenční atmosféru, se obvykle označuje jako radonová komora (pří-
padně testovací místnost). 
1.12   
standardní atmosférické podmínky  
klimatické podmínky odpovídající teplotě vzduchu 0 °C a tlaku 101 325 Pa Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
3 
 1.13   
metoda kontinuálního měření  
metoda, při níž je zajištěno stálé zaznamenávání měřených parametrů po definovanou dobu měření, 
časové rozlišení je přitom přizpůsobené zkoumaným jevům 
1.14   
integrální metoda měření  
metoda, která určuje integrál měřené veličiny za dobu odběru měření (nebo za dobu odběru vzorku: 
průměrnou hodnotu za čas) 
1.15   
integrující metoda měření  
metoda, při níž se určují kontinuálně okamžité nebo krátkodobé hodnoty, ale výstupem měření je časový 
integrál měřené veličiny 
1.16    
relaxační doba (difuse)  
doba, za kterou je při difusi dosaženo 63,2 % rovnovážného stavu 
2   Metrologické požadavky 
Metrologické požadavky na měřidla okamžité hodnoty a středně i dlouhodobé průměry objemové akti-
vity radonu, resp. ekvivalentní objemové aktivity radonu ve vzduchu, jsou převzaty z evropských no-
rem. 
2.1   Veličiny a jednotky 
Měřidlo musí umožnit měření v zákonných jednotkách SI. Pokud je země původu mimo Evropskou unii 
a výsledek měření je indikován v místních (historických) jednotkách, musí dovozce uvést vzorec nebo 
postup, kterým je údaj měřidla převeden na jednotky SI. Pokud se jedná o smluvní veličinu (EOAR 
nebo jinou smluvní veličinu), musí dodavatel udat přesnou definici této veličiny podle jednotek SI (po-
stačí odkaz na tento dokument nebo platný dokument radiační ochrany pro ČR). Pokud indikace měřidla 
poskytuje výsledky ve veličině „koncentrace latentní energie“ a veličiny od této odvozené, musí doda-
vatel uvést podmínky měření a způsob převodu výsledku na veličiny aktivity a odvozené, a to vždy v 
jednotkách SI. Pokud nelze jinak, může být tento postup uveden jen v návodu k použití: preferován je 
však automatizovaný postup (úprava vnitřního programu měřidla nebo dodané programové vybavení 
pro počítač). 
2.2   Klasifikace měřidel 
Výrobce musí specifikovat, k jakému účelu je měřidlo určeno.  
Klasifikace musí zahrnovat tato určení: 
  a)  měřenou veličinu (OAR, EOAR, objemová aktivita radonu ve vodě; pokud je měřidlo určeno 
pro stanovení 220Rn, musí na to výrobce zvlášť upozornit), 
  b)  předpokládané prostředí použití (venkovní ovzduší, ovzduší pobytových a pracovních místností 
a jiných prostor, důlní ovzduší, radon v půdním vzduchu), 
  c)  dobu a způsob měření (okamžité hodnoty, vzorkování vzduchu s následným měřením vzorku, 
měření integrální hodnoty, spojité vzorkování), 
  d)  metodu odběru vzorku (např. difuze, čerpání), Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
4 
   e)  metodu detekce a čítání (např. čítání částic α, spektrometrie α, celková ionizace, narušení po-
vrchu s optickým odečtem počtu poruch), 
  f) metodu výpočtu (např. dekonvoluce přeměnové rovnice, využití alfa spektrometrie), 
  g)  mezní provozní podmínky při obvyklém použití. 
 
2.3   Měřicí rozsah  
Měřidlo musí zajistit v rámci dovolené chyby měření nejméně v rozsahu dle zvláštního právního před-
pisu.2   
2.4   Stanovené pracovní podmínky 
Výrobce musí určit, k jakému účelu je měřidlo určeno (viz 2.2.b). Pokud výrobce neurčí jinak, musí 
měřidlo vyhovět v rozmezí klimatických podmínek uvedených v následující tabulce 1. 
Tabulka 1 – Klimatické podmínky 
Ovlivňující  
veličina Požadovaný rozsah 
Použití Venkovní Vnitřní Podzemí Půdní vzduch 
Teplota −40 °C až +60 °C +5 °C až +40 °C 0 °C až +60 °C −10 °C až +50 °C  
Relativní vlhkost 10 % až 100 % 
(kondenzující) 10 % až 70 % 10 % až 100 % 
(kondenzující) 80 % až 100 % 
(kondenzující) 
Atmosférický 
tlak 86 kPa až 106 kPa 
Pokud jsou procesy odběr vzorku a určení odezvy měřidla oddělené, platí tabulka pouze pro odběrovou 
část. V tom případě může výrobce parametry měřící části specifikovat odlišně. 
2.5   Nejvyšší dovolená chyba 
Nejvyšší dovolená relativní vnitřní chyba je ±20 % . Je zjišťována při standardních zkušebních pod-
mínkách (teplota vzduchu +5 °C až +40 °C, relativní vlhkost vzduchu 50 % až 75 %, atmosférický tlak 
86 kPa až 106 kPa, dávkový příkon vnějšího γ záření menší než 0,25 µGy/h).  
Dodatková odchylka za mezních klimatických podmínek a při případné změně napájecího napětí, defi-
nované výrobcem, nesmí překročit ±10 % při žádné zkoušce. 
 
2  Vyhláška č. 422/2016 Sb., o radiační ochraně a zabezpečení radionuklidového zdroje  
    Pro měřidla okamžité OAR, používaná pro stanovení radonového indexu pozemku, je měřicí 
rozsah alespoň (10 až 100) kBq/m3.  
    Pro měřidla průměrné hodnoty OAR v místnostech, používaná ke stanovení obsahu radonu 
v ovzduší budov s obytnými nebo pobytovými prostory, je rozsah alespoň (50 až 3 000) Bq/m3.  
    Pokud je měřidlo EOAR používáno ke kontrole dodržování platných požadavků radiační 
ochrany (přepočtem na OAR), musí měřicí rozsah po přepočtu splnit předchozí požadavek. 
 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
5 
 2.6   Minimální detekovatelná objemová aktivita 
Požadovaná minimální detekovatelná objemová aktivita radonu závisí na konkrétním použití a podmín-
kách. Výrobce je povinen ji výslovně specifikovat. 
2.7   Nepřímé měření 
Pokud je hodnota určena nepřímo výpočtem, musí výrobce udat jednoduše postup výpočtu včetně pří-
slušné nejistoty. Pokud metoda výpočtu není zcela zjevná, musí být udány odkazy na literaturu  
a musí být popsán princip stanovení veličiny. 
2.8   Měření objemové aktivity radonu 222Rn ve vodě 
Vzhledem k fyzikálním vlastnostem radonu je jeho měření ve vodě vždy nepřímým měřením. Na měři-
dla radonu ve vzduchu, převedeného z vody, platí stejné požadavky jako na měřidla radonu ve vzduchu. 
Na měřidla záření γ produktů radioaktivní přeměny radonu jsou uplatňovány požadavky na spektrome-
trická měřidla γ. 
3   Technické požadavky 
3.1   Požadavky na mechanické provedení 
Mechanická odolnost musí být přiměřená účelu a způsobu měření (viz 2.2.b). Pokud se počítá s dlouho-
dobým umístěním v obývaných prostorách, nebo v prostorách náhodně navštěvovaných nepoučenými 
osobami, musí být mechanické provedení přiměřeně odolné vůči neautorizovaným zásahům, nebo musí 
přístroj umožnit odhalení takového zásahu a vyloučení měření. Vzhledem k velkému rozsahu použití 
různých typů takových měřidel nelze taxativně vyjmenovat zkoušky mechanické odolnosti. 
3.2   Přísun vzduchu 
Pokud je pro měřidla EOAR používán vzduchový okruh s čerpadlem, musí zařízení umožnit určení pro-
teklého objemu vzduchu, nebo stanovit průtok. Čerpadlo musí zajistit spolehlivý průtok i při zanášení 
odběrového filtru, nebo musí ukončit měření a signalizovat poruchu, pokud dojde k zanesení filtru nad 
povolenou mez. Vstup do odběrové části měřidla musí zajistit odběr vzorku neovlivněný okolním pro-
středím (podle prostředí pro použití měřidla, specifikovaného výrobcem). 
Pokud je přísun vzduchu do detekční části prováděn diskrétně, musí měřidlo obsahovat prvek, zajišťující 
správný objem injektovaného vzduchu. Tento požadavek může být zajištěn pomocným zařízením, na-
příklad kalibrovanou nádobou. Výrobce musí určit postup, kterým bude zajištěno správné dávkování 
vzorku vzduchu. Dávkování může být automatické i manuální. 
Pro zařízení s difusním přísunem vzduchu do detekční části měřidla musí určit výrobce správný postup 
pro umístění měřidla a ochranu vstupních dílů tak, aby byla zajištěna rovnoměrná difuse. 
Měřidla EOAR musí zajistit přístup volné frakce RnDP do detekčního prostoru, nebo výrobce musí 
poskytnout informaci o kvantifikaci vlivu volné frakce. 
3.3   Napájení 
Pro měřidla, která jsou v době měření napájena z elektrické rozvodné sítě, musí výrobce udat jmenovité 
hodnoty a dovolený rozsah odchylek napájecího napětí a frekvence. Dodatečná chyba, způsobená změ-
nou napájecích podmínek v tomto rozsahu, nesmí překročit 10 %. 
Pro měřidla, která jsou v době měření napájena z baterií (primárních zdrojů nebo akumulátorů), musí 
výrobce udat minimální zaručenou dobu provozu při použití těchto zdrojů. Změna indikované hodnoty 
po dobu životnosti těchto zdrojů nesmí překročit 10 %. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
6 
 Pokud je vyhodnocovací zařízení pasivních detektorů napájeno z baterií, musí umožnit kontrolu napá-
jecího napětí nebo funkčnosti. 
3.4   Odolnost zařízení vůči vnějším vlivům 
Použití měřidel radonu zahrnuje všechna vnitřní i vnější prostředí. Rozsah a druh vnějších vlivů a stupeň 
odolnosti vůči nim specifikuje výrobce. 
3.5   Elektromagnetické prostředí 
Výrobce musí určit, pro jaké prostředí je zařízení určeno. Požadovaná odolnost proti elektromagnetic-
kému rušení je dána obecnými předpisy pro prostředí, určené výrobcem. 
Zařízení s pasivními detektory (stopové detektory, elektrety) nepodléhají žádným omezením z hlediska 
elektromagnetické odolnosti. 
3.6   Bezpečnost měřidla a ochrana proti podvodu 
Přístup k ovládacím prvkům musí být možné zablokovat (například použitím hesla), pokud je měřidlo 
použito k institucionálnímu měření. 
4   Značení měřidla 
4.1   Značení na měřidle 
Na měřidle musí být umístěn výrobní štítek, obsahující alespoň tyto údaje:  
  a)  typ a výrobní číslo; 
  b)  v případě vnějšího napájení i napájecí napětí (v případě střídavého musí být frekvence 50 Hz); 
  c)  značka schválení typu.  
4.2   Umístění úřední značky 
Úřední značka se umístí tak, aby byla přístupná případné kontrole. U kompaktních měřidel zpravidla na 
čelní stranu poblíž ovládacích prvků. U systémů se vzdáleným přístupem je vhodné umístění dvou úřed-
ních značek, hlavní by měla být umístěna na řídicí jednotce. 
Pro jednotlivé typy přístrojů musí být umístění úřední značky specifikováno v  Certifikátu o schválení 
typu. 
5   Schvalování typu měřidla 
Při schvalování typu se provádějí tyto zkoušky: 
  a)  vnější prohlídka, 
  b)  zkouška linearity odezvy (správnosti údaje při různých hodnotách měřené veličiny), 
  c)  zkouška dlouhodobé stálosti, 
  d)  závislost na teplotě a vlhkosti vzduchu, 
  e)  závislost odezvy měřidla na obsahu RnDP (na hodnotě koeficientu F), 
  f)  rychlost difuze do měřicí komory, pokud je přísun vzduchu difuzí, 
  g)  zkouška závislosti na γ záření, pokud je použit detektor citlivý na γ záření, 
  h)  zkouška vlastností vzduchového okruhu, pokud je součástí měřidla, Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
7 
   i)  další zkoušky pro kontrolu metrologických vlastností, které jsou deklarovány výrobcem (vliv ae-
rosolů, zvláštní způsob obsluhy měřidla apod.). 
5.1   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce se posuzují: 
  a)  úplnost předepsané technické dokumentace podle § 6 odst. 2 zákona č. 505/1990 Sb. o metrologii, 
ve znění pozdějších předpisů; 
  b)  úplnost a stav měřidla nebo měřicí sestavy podle dodané technické dokumentace. 
5.2   Podmínky zkoušek při schvalování typu 
Zkoušky prováděné při referenčních podmínkách musejí být prováděny za následujících podmínek (nor-
mální zkušební podmínky): 
    doba náběhu ≥ 10 minut; 
    teplota okolí (18 až 22) °C; 
    relativní vlhkost vzduchu (50 až 75) %; 
    příkon dávkového ekvivalentu v prostředí (pozadí) < 0,25 µSv/h; 
    tlak vzduchu (86 až 106) kPa; 
   napájecí napětí UN ± 0,5 %; 
   průtoková rychlost vzduchovým okruhem – jmenovitá průtoková rychlost ± 5 % (pokud je použit 
vzduchový okruh); 
   ovládací prvky nastaveny pro normální provoz. 
5.3   Základní funkční zkoušky 
5.3.1   Zkouška linearity odezvy nebo správnosti údaje při různých hodnotách OAR (EOAR)  
Podle metody vzorkování nebo přenosu měřené vzdušniny se aplikuje na měřidlo vzduch se známou 
hodnotou OAR (EOAR).  
  a)  Měřidla pro diskontinuální měření.  
   Do měřicího objemu je vpraven vzduch se známou OAR (EOAR). Pro celý měřicí rozsah musí 
být provedena alespoň čtyři měření tak, aby nejnižší hodnota nebyla větší, než desetinásobek de-
klarované spodní hranice měřicího rozsahu (nebo desetinásobek předpokládané nejnižší úrovně 
podle odstavce 2.3). Pokud není možné v rámci zkušebního zařízení dosáhnout horní meze měři-
cího rozsahu, musí být použita nejvyšší dosažitelná hodnota a v protokolu o zkoušce tato skuteč-
nost uvedena. 
   b)  Měřidla pro kontinuální měření (také měřidla pro krokové měření – měření v předem definova-
ných časových intervalech).  
   Jde o měřidla okamžitých hodnot nebo měřidla integrující ze souboru okamžitých hodnot. Měři-
dlo je umístěno v radonové komoře (popř. testovací místnosti) a hodnoty OAR (resp. EOAR) se 
nastaví v požadovaném rozsahu zkoušky (měřicím rozsahu). Zkouška musí být provedena ale-
spoň ve čtyřech bodech, za stejných podmínek jako v 5.3.1.a). Doba měření musí být dostatečná 
k ustálení indikace měřidla. Hodnoty mohou být nastaveny v libovolném pořadí, vždy musí být 
před změnou ustálená indikace. Pokud měřidlo integruje výsledky jako průměrnou hodnotu 
z doby měření, musí být pro každé měření doba alespoň podle nastavené integrační doby. 
  c)  Měřidla integrální hodnoty.  
  Zkouška se provádí jako v případě 5.3.1.b), po celou dobu jednoho měření musí být průběh hod-
noty OAR (EOAR) známý (přednostně konstantní). Mezi měřeními musí být možnost vyhodnotit 
indikaci měřidla. Doba vystavení měřidla referenční atmosféře musí odpovídat způsobu měření, Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
8 
 zvláště vzhledem k případné době difuse atmosféry do měřicího objemu. Pro měřidla, určená pro 
dlouhou dobu integrace (např. týden nebo rok), lze dobu vystavení úměrně zkrátit a proporčně 
zvýšit použitou OAR (EOAR), pokud to princip měření umožní. 
Chyba měřidla při žádném měření nesmí překročit 20 %. 
5.3.2   Zkouška dlouhodobé stálosti  
Protože měřicí doba podle účelu a konstrukce měřidla se liší od sekundy po jeden rok, nelze postup této 
zkoušky přesně specifikovat. Cílem zkoušky je prokázat, že výsledky měření jsou reprodukovatelné po 
dobu alespoň 100 hodin. 
  a)  Měřidla pro diskontinuální měření musí být zkoušena alespoň v čase 1, 2, 10, 50 a 100 hodin po 
začátku zkoušky. Může být zjišťována odezva na pevný referenční zdroj, simulující měřený vzo-
rek ze vzdušniny. 
  b)  Měřidla s kontinuálním odečtem odezvy (okamžité hodnoty OAR resp. EOAR) se zkoušejí v ra-
donové komoře (testovací místnosti) po dobu alespoň 100 hodin. Po tuto dobu může být udržo-
vána konstantní hodnota OAR (EOAR), nebo může být hodnota proměnná a porovnávána s hod-
notou referenční. Porovnání indikace měřidla musí být alespoň po stejné době, jako u měřidel 
diskontinuálních. Tato zkouška může být součástí zkoušky podle 5.3.1. Pokud to umožňuje kon-
strukce měřidla, lze využít pro zkoušku pevný referenční zdroj. 
  c)  Měřidla integrální hodnoty musí být zkoušena tak, aby počátek jednotlivých měření byl alespoň 
v časech, uvedených v 5.3.2 a. Postup zkoušky musí být modifikován podle fyzikální podstaty 
měření a podle konstrukce měřidla. 
Odchylka od měření v čase t = 0 nesmí překročit 10 %. 
5.3.3   Vliv klimatických podmínek 
Tato zkouška se provádí v klimatické komoře nebo v radonové komoře s řízeným průběhem teploty  
a vlhkosti vzduchu. Měřidla se vzorkováním nebo záchytem do vhodného média (obsahující aktivní uhlí 
nebo jiný absorbent) musí být při zkoušce vystavena vlivu zkušební atmosféry. Ostatní měřidla mohou 
být zkoušena pomocí kontrolního zdroje. Zkoušky se provádějí zvlášť pro vliv teploty a vliv vlhkosti 
vzduchu.  
Měřidlo je umístěno do zkušebního zařízení při standardních zkušebních podmínkách a po dosažení 
vyrovnané odezvy (alespoň 10 minut) je odečtena odezva. Poté je nastavena mezní hodnota klimatické 
odolnosti a po dosažení rovnováhy je opět odečtena odezva. Gradient teploty nesmí být větší, než  
2 °C za minutu. Závislost na vlhkosti se určuje při stálé teplotě standardních zkušebních podmínek +30 
°C. Pokud výrobce určí jiný způsob manipulace, musí být dodržen. 
Doba ustavení tepelné rovnováhy závisí na konstrukci (hmotnosti) měřidla a nesmí být zvolena kratší 
doba než 1 hodina. Pokud je součástí měřidla vakuový elektronický prvek (fotonásobič), nesmí být tato 
doba kratší než 3 hodiny. 
Rozmezí odolnosti v klimatických podmínkách je dáno podle účelu použití měřidla v odst. 2.4. 
Odchylky od hodnoty při standardních zkušebních podmínkách nesmí při žádném z testů a mezních 
hodnot překročit 10 %. 
5.3.4   Vliv faktoru rovnováhy F na odezvu měřidla 
Zkoušku vlivu RnDP na odezvu měřidla není nutné provést u měřidel OAR, u nichž fyzikální princip 
měření nebo předepsaná metoda vylučuje tuto závislost. Jedná se o měřidla, která obsahují účinný aero-
solový filtr ve vstupu do detekční části, měřidla, která mají předepsanou prodlevu mezi odběrem vzduš-
niny a začátkem měření alespoň 210 minut, a měřidla, do jejichž citlivého objemu vstupuje vzduch 
difuzí s relaxační dobou alespoň 90 minut. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
9 
 Zkouška se provádí umístěním v radonové komoře v dostatečné vzdálenosti (alespoň 0,3 m) od stěn 
komory. Počet aerosolových částic by měl být v rozmezí (108 až 1012) m-3, pokud to radonová komora 
umožňuje. Zkouška proběhne při alespoň pěti hodnotách F, přičemž jednotlivé hodnoty musí být v in-
tervalech (0,0 až 0,2), (0,2 až 0,4), (0,4 až 0,6), (0,6 až 0,8), (0,8 až 1,0). Měření musí trvat tak dlouho, 
dokud není dosaženo rovnovážné indikace. 
Odchylka údaje měřidla v žádném z měřených bodů nesmí překročit 20 %. 
5.3.5   Zkouška difusní rychlosti  
Tato zkouška se provádí pouze pro přístroje s difusní výměnou vzduchu a s okamžitým odečtem indi-
kace. Pro účely tohoto předpisu postačuje rozhodnutí, je-li rychlost difuse (popsaná relaxační dobou) 
větší než 90 minut. 
Měřidlo se umístí do radonové komory a po skokové změně OAR se odečítají hodnoty odezvy alespoň 
do doby 210 minut v intervalu alespoň 30 minut. Z naměřených hodnot se určí relaxační doba prolože-
ním naměřených bodů exponenciální funkcí. Relaxační doba je konstanta u proměnné času exponenci-
ální funkce. 
5.3.6   Zkouška závislosti na záření γ  
Změna odezvy měřidla při standardních zkušebních podmínkách (dávkový příkon < 0,2 µGy/h) a při 
ozáření dávkovým příkonem 1 µGy/h, způsobeným zdrojem 137Cs, nesmí překročit hodnotu, udanou 
výrobcem. Výjimečně lze použít zdroj simulující přírodní spektrum záření gama (s přednostním obsa-
hem 226Ra). 
5.3.7   Zkouška vlastností vzduchového okruhu  
Vzduchový okruh musí zaručit stálý průtok vzduchu a musí být dostatečně těsný. Pokud hodnota prů-
toku nebo proteklého objemu vzduchu je používána k stanovení objemové aktivity (odběr vzorku na 
filtr nebo do absorbujícího média), musí být hodnota průtoku nebo proteklý objem určeny správně. 
Do vzduchového okruhu se zapojí kalibrovaný průtokoměr. Po 30 minutách musí být odchylka měře-
ného průtoku menší, než ±10 % od počáteční hodnoty. Zkouška se provede za dalších 5 a 20 hodin 
provozu, dodatečná chyba proti prvnímu měření nesmí překročit ±10 %. Pokud je hodnota průtoku nebo 
proteklého objemu použita pro stanovení objemové aktivity, provede se porovnání s hodnotou určenou 
kalibrovaným průtokoměrem se stejnými požadavky. 
Zkouška těsnosti se provádí s použitím dvou kalibrovaných průtokoměrů, umístěných před filtrem a za 
ním. Odchylka nesmí překročit ±10 %. Pokud nelze provést tuto zkoušku, lze použít zkoušku poklesem 
tlaku a výpočtem uniklého objemu za běžnou měřicí dobu (měřicí interval). 
5.3.8   Elektromagnetická odolnost a rušení 
Měřidla musí být navržena a vyrobena tak, aby se s přihlédnutím k dosaženému stavu techniky zajistilo, 
že 
  a)  elektromagnetické rušení, které způsobují, nepřesáhne úroveň, za níž rádiová a telekomunikační 
zařízení nebo jiná zařízení nejsou schopna fungovat v souladu s určeným použitím, a 
  b)  dosahují úrovně odolnosti vůči elektromagnetickému rušení očekávanému při jejich provozu 
v souladu s určeným použitím, která jim umožňuje fungovat bez nepřijatelného zhoršení provozu 
v souladu s určeným použitím. 
6   Prvotní ověření 
Tato měřidla podléhají prvotnímu ověření ve smyslu zákona č. 505/1990 Sb. o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů, pokud jde o nové nebo opravené měřidlo. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
10 
 6.1   Vizuální prohlídka  
Při vizuální prohlídce se kontroluje, zda zařízení není zjevně poškozené. 
6.2   Funkční zkoušky 
6.2.1   Požadavky na přesnost zkušebního zařízení 
Měřidlo, použité ke kontrole proteklého objemu nebo průtoku, musí mít přesnost měření lepší než ±5 %. 
Kalibrační etalon OAR (nebo EOAR) musí mít nejistotu menší než 10 %. 
6.2.2   Zkoušky linearity odezvy a správnosti měření v měřicím rozsahu 
Zkouška se provede podle postupu uvedeného v odstavci 2.3.1. Pokud pro předpokládané použití měři-
dla stačí ověřit správnost měření v menším rozsahu, než je výrobcem určený měřicí rozsah, a zkoušky 
byly provedeny v omezeném rozsahu, musí být tato skutečnost uvedena v dokumentu o provedeném 
ověření. 
7   Následné ověření 
Při následném ověření se provádějí stejné zkoušky jako při prvotním ověřování.  
8   Přezkoušení měřidla 
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní 1,25násobek 
největších dovolených chyb dle kapitoly 7. 
9   Oznámené normy 
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárod-
ních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s přiřazením k pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují. 
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů. 
II. 
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanovených Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
11 
 měřidel – „měřidla objemové aktivity 222Rn ve vzduchu a vodě a ekvivalentní objemové aktivity 222Rn 
ve vzduchu, a to jak okamžitých hodnot, tak krátkodobých i dlouhodobých průměrů “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.4 a mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému ově-
řování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti. 
III. 
P O U Č E N Í 
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ. 
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad. 
Soulad opatření obecné povahy s právními předpisy lze posoudit v přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy. 
IV. 
Ú Č I N N O S T  
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§ 24d 
zákona o metrologii). 
 
 
  
 RNDr. Pavel Klenovský v.r. 
 generální ředitel 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 Vyvěšeno dne:  21. 10. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. 
Sejmuto dne:  26. 11. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. 
Účinnost:  5. 11. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C097-18  
12