מכון התקנים הישראלי 
The Standards Institution of Israel 
  
רח' חיים לבנון42, תל-אביב  69977, טל03-6465154, פקס03-6412762 , www.sii.org.il   
 
    
 טיוטה לתקן ישראלי ת"י  69  Draft SI 69  
ינואר 2020 January 2020 
 ICS CODE: 91.140.65  
  
 
 
 
 
 
 
 
מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים: 
אוגרים לחימום מים   – דרישות כלליות ודרישות ביצועים  
 
Household and similar electrical appliances:  
Storage water heaters  – General and performance requirements  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
                       טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
 תקן זה הוכן על ידי ועדת המומחים 25501 – מחממי מים חשמליים, בהרכב זה 
סימינה ברטשניידר, מרק גרינברג, רמי טרבולסקי, יאיר כ"ץ, מיכאל לוניבסקי (יו"ר), אלכסנדר רודיאק 
 
תקן זה אושר על ידי הוועדה הטכנית 5255 – ציודחשמלי לשימוש ביתי, בהרכב זה:  
איגוד לשכות המסחר  - אלי דהן, דן למפרט 
המוסד לבטיחות ולגיהות - אלכסנדר רודיאק 
המועצה הישראלית לצרכנות - מיכאל לוניבסקי 
התאחדות התעשיינים בישראל - רמי טרבולסקי, יאיר כץ  
מהנדסים/אדריכלים/טכנולוגים - סרג'יו הולינגר, אלכס טורצקי 
מינוי אישי - צביקה אגוזי 
מכון התקנים הישראלי – אגף התעשייה - עוזי אלוף 
משרד האנרגיה – רשות החשמל - לב ליוביץ 
משרד הכלכלה והתעשייה - שלומי אביסרור (יו"ר) 
רשות ההסתדרות לצרכנות - נתן אלדור 
זיוה שלו ריכזה את עבודת הכנת התקן. 
 
 
 
 טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
 הודעה על רוויזיה 
תקן ישראלי זה, ת"י  69 ,  
והתקן הישראלי  ת"י 900 חלק2.21  
באים במקום התקנים הישראליים האלה: 
- ת"י 69 ממאי 2012 
גיליון התיקון מס1 מיוני2015 
גיליון התיקון מס2 מיולי2018 
- ת"י579 חלק2 מאוגוסט1997 
גיליון התיקון  מס' 1 מפברואר2014 
 
מילות מפתח 
מחממי מים, אוגרים לחימום  מים, מחממי מים חשמליים, בידוד תרמי, הגנה מפני שיתוך . 
Descriptors:  
water heaters, storage water heaters, electric heaters, thermal insulation, corrosion protection.  
 
עדכניות התקן 
התקנים הישראליים עומדים לבדיקה מזמן לזמן, ולפחות אחת לחמש שנים, כדי להתאימם להתפתחות המדע והטכנולוגיה. 
המשתמשים בתקנים יוודאו שבידיהם המהדורה המעודכנת של התקן על גיליונות התיקון שלו. 
מסמך המתפרסם ברשומות כגיליון תיקון, יכול להיות גיליון תיקון נפרד או תיקון המשולב בתקן. 
 
תוקף התקן 
תקן ישראלי על עדכוניו נכנס לתוקף החל ממועד פרסומו ברשומות. 
יש לבדוק אם התקן רשמי או אם חלקים ממנו רשמיים. תקן רשמי או גיליון תיקון רשמי (במלואם או בחלקם) נכנסים לתוקף 
60 יום מפרסום ההודעה ברשומות, אלא אם בהודעה נקבע מועד מאוחר יותר לכניסה לתוקף 
 
סימון בתו תקן 
כל המייצר מוצר, המתאים לדרישות התקנים הישראליים החלים עליו, 
רשאי, לפי היתר ממכון התקנים הישראלי, לסמנו בתו תקן: 
 
זכויות יוצרים 
 אין לצלם, להעתיק או לפרסם, בכל אמצעי שהוא, תקן זה או קטעים ממנו, ללא רשות מראש ובכתב ממכון התקנים הישראלי 
  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
  תוכן העניינים  
הקדמה  ................................ ................................ ................................ ...............................  1 
פרק  א  –  כללי  ................................ ................................ ................................ ......................  1 
1 . 1 . חלות  התקן  ................................ ................................ ................................ .................  1 
1 . 2 . אזכורים  נורמטיביים  ................................ ................................ ................................ ....  2 
1 . 3 . מונחים  והגדרות  ................................ ................................ ................................ ..........  4 
1 . 4 . מיון  ................................ ................................ ................................ ...........................  6 
פרק  ב  –  דרישות  כלליות  ................................ ................................ ................................ ........  6 
2 . 1 . סימון  ................................ ................................ ................................ ........................  6 
2 . 2 . תווית  אנרגייה  ................................ ................................ ................................ .............  7 
2 . 3 . תרשים  החיבורים  החשמליים  ................................ ................................ .........................  8 
2 . 4 . הוראות  התקנה  ................................ ................................ ................................ ............  8 
2 . 5 . קיבול  נומינלי  ................................ ................................ ................................ ..............  9 
פרק  ג  –  דרישות  מבנה  ................................ ................................ ................................ ...........  9 
3 . 1 . כללי  ................................ ................................ ................................ ..........................  9 
3 . 2 . מבנה  המכל  ומחלפי  החום  ................................ ................................ ..............................  9 
3 . 3 . הגנה  מפני  שיתוך  ................................ ................................ ................................ .........  11 
3 . 4 . בידוד  תרמי  ................................ ................................ ................................ ................  12 
3 . 5 . מעטפת  חיצונית  ................................ ................................ ................................ ..........  12 
3 . 6 . צינורות  ................................ ................................ ................................ .....................  13 
3 . 7 . מחבר  טבלת  המנגנון  או  המכסה  ................................ ................................ .....................  13 
3 . 8 . מכסה  ההגנה  ................................ ................................ ................................ ..............  14 
פרק  ד  –  דרישות  תפקוד  ................................ ................................ ................................ ........  14 
4 . 1 . קיבול  האוגר  ................................ ................................ ................................ ..............  14 
4 . 2 . כושר  פעולה  ................................ ................................ ................................ ...............  14 
4 . 3 . תפוקת  המים  החמים  ................................ ................................ ................................ ...  15 
פרק  ה  –  בדיקות  ................................ ................................ ................................ .................  16 
5 . 1 . הוראות  בדיקה  כלליות  ................................ ................................ ................................ .  16 
5 . 2 . בדיקות  קיבול  האוגר  ................................ ................................ ................................ ...  19 
5 . 3 . בדיקת  כושר  הפעולה  של  האוגר  ................................ ................................ ......................  20 
5 . 4 . בדיקת  תפוקת  המים  החמים  ................................ ................................ ..........................  21 
5 . 5 . בדיקת  מכסה  ההגנה  מפלסטיק  של  המכל  ................................ ................................ .........  23 
נספח  א  (למידע בלבד) –  תווית  סימון  של  אוגר  חשמלי  לחימום  מים  ................................ ..............  24 
נספח  ב  (נורמטיבי) –  מרחבי  התקנה  ................................ ................................ .......................  25 
נספח  ג  (נורמטיבי)  –  מיני  אוגרים  ................................ ................................ ...........................  26 
נספח  ד  (נורמטיבי) –  הגנה  על  אוגרים  מפני  שיתוך  ................................ ................................ ....  27 
נספח  ה  (נורמטיבי) –  בדיקת  טיב  הציפוי  באוגר  בעזרת  צריכת  זרם  הגנה  קתודי  נורמטיבי  ................  37 
נספח  ו  (למידע בלבד) –  כללי  המקצוע  הטובים  להבטחת  עמידות  האוגר  בשיתוך  .............................  40  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
1 
 הקדמה  
מהדורה זו של התקן הישראלי , יחד עם התקן הישר אלי ת"י 900  חלק 2 . 2 1 ,  באה במקום מהדור ות  התק נים  
הישראלי ים  ת"י 69  ממאי 2 0 1 2 ,  לרבות גיליון התיקון מס'  1  שלו מיוני 2015  וגיליון התיקון  מס'  2  שלו  
מיולי 2018 ,  ות"י  579  חלק 2  מאוגוסט 1997, לרבות  גי ליון התיקון מס'  1  שלו מפברואר  2014 .  
הערה  
התקן הישראלי ת"י 579  חלק  2  דן באוגרי מים במערכות סולאריות. אוגרי מים אלה  הם אוגרים חשמליים שבתחום 
החלות של תקן  זה, ת"י 69, ולכן, כדי  למנוע כפילות בדרישות ,  תקן זה גם בא במקום התקן הישראלי ת"י 579  חלק 2 .  
לנוח ות המשתמש ,  מובאים להלן ההבדלים  העיקריים  שבין מהדורה זו של התקן  לבין המהדו רות  הקודמ ות :   
- חלות התקן הורחבה –  המהדור ות  הקודמ ות  חלו  על אוגרים חשמליים לחימום מים שקיבולם עד  
3 00  ליטרים ,  ואילו מהדורה זו חלה על אוגרים חשמליים לחימום מים שקיבולם עד 4 00  ליטרים;  
- הוסרו  כל  הסעיפים  הדנים  בבטיחות  של  מחממי  מים,  שעליהם  חל התקן  הישראלי ת"י  900  חלק  2 . 2 1 ; 
- הורחב מגוון הפלדות המותרות לשימוש ; 
- הוסר ההיתר להשתמש במחממי מים עשויים נחושת;  
- עודכנו הדרישות בנוגע להגנה מפני  שיתוך  כמפורט להלן : 
o הדרישות בנוגע לשימוש בפלדות בלתי מחלידות הוחמרו ; 
o האפשרות ל צי פוי מלט הוסר ה;  
o הדרישות בנוגע לצ יפוי  אֵמָל  (אמי יל )  עודכנו ; 
o הדרישות בנוגע לצ יפוי בחומר פולימרי (מכונה גם אפוקסי או צבע) עודכנו;  
o הדרישות בנוגע להגנה קתודית עודכנו  
- הדרישות  בנוגע  לתרמוסטטים  הועברו ל תקן  הישראלי ת"י  900  חלק  2 . 2 1 ; 
- בוטלה הדרישה ל בדיקת החימום החוזר . 
לשם השוואה מדוקדקת  בין המהדורות, יש לעיין בנוסח המלא שלה ן.  
1 .  פרק א –  כללי  
1.1 . חלות  התקן  
1.1.1 . תקן זה חל על אוגרים חשמליים לחימום מים  (להלן: " אוגר ים")  לשימוש ביתי , שקיבולם מ -5  ליטרים   
עד 4 00  ליטרים , המחוברים בקביעות לרשת המים.  
האוגר ים שתקן זה חל עליהם :  
-  מבודדים  בבידוד תרמי ,  והמים  שבתוכ ם  מתחממים עד  לטמפרטורה הנמוכה מנקודת  הרתיחה ;  
-  מוּוסתים על ידי תרמוסטט ;   
-  ניזונים במתח נקוב  שאינו גדול מ -250  וולט   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
2 
  האוגר ים שתקן זה חל עליהם יכולים להיות חלק ממערכת סולארית לחימום מים.  
האוגרי ם  שתקן זה חל עליהם יכולים להיות בעלי מאיץ חימום  כמוגדר בתקן הישראלי ת"י 579  חלק 9 .  
1.1.2 . תקן זה אינו חל על  המכשירים  המפורטים להלן :  
-  מכשירים  לחימום נוזלים  שחל עליהם התקן הישראלי ת"י 900  חלק 2 . 1 5 ;  
-  מחממי  מים מידיים, שחל  עליהם התקן הישראלי ת"י 9 0 0  חלק 2 . 3 5 ;  
-  מכשירי חשמל ביתיים לחימום מי שתייה ולהרתחתם , ש חל עליהם התקן  הישראלי  ת"י 251 ;  
-  מנפקים ואוטומטי מכירות מ סחריים שחל  עליהם התקן הישראלי ת"י  900  חלק 2. 7 5 ;  
-  מכשירים המיועדים למטרות תעשייתיות בלבד  
-  מכשירים המיועדים לשימוש במקומות ששוררים בהם תנאים מיוחדים, כגון אטמוספרה משתכת  
או נפיצה (אבק, אדים או גזים).  
1 . 1 . 3 .  תקן זה אינו מפרט דרישות בטיחות של אוגרים .  
דריש ות אלה  מפורטות ב תקן הישראלי ת"י 900  חלק 2 . 2 1 .  
1.2 . אזכורים  נורמטיביים  
תקנים ומסמכים המוזכרים בתקן ז ה (תקנים ומסמכים לא מתוארכים –  מהדור תם  האחרונה היא 
הקובעת):  
תקנים ישראליים  
ת"י 5 0 . 3  -  תבריגי צינורות למחברים שבהם אטימ ת  הלחץ נעשית באמצעות התבריג: 
מידות, סבולות ו כינוי  
ת"י 579  חלק 9  -  מערכות סולאריות לחימום מים: מאיצי חימום  
ת"י  593  -  צינורות פלדה ללא תפר  
ת"י 785  חלק 14  -  צבעים ולכות: בדיקת חיתוך שתי וערב  
ת"י  900  חלק  1  -  בטיחות מכשירי חשמל ביתיים ומכשירים דומים: דרישות כלליות  
ת"י  900  חלק  2 . 2 1  -  בטיחות  מכשירי חש מל ביתיים ומכשירים דומים: אוגרים  לחימום  מים  –  
דרישות  מיוחדות  
ת"י  1135  -  תווית  מידע  על  צריכת  אנרגיה  
ת"י 1205  חלק 1  -  התקנת מתקני תברואה ובדיקתם :  מערכת הספקת מים קרים וחמים  
ת"י  5452  -  בדיקת מוצרים הבאים במגע עם מי שתייה  
חוקים, תקנות ו מסמכים ישראליים  
חוק  החשמל, התשי"ד -1954 ,  על עדכוניו  
תקנים בין -לאומיים  
ISO 2064  - Metallic and other inorganic coatings – Definitions and conventions 
concerning the measurement of thickness.  
ISO 2178  - Non -magnetic coatings on magnetic substrates – Measurement of coating 
thickness – Magnetic method  
ISO 2409  - Paints and varnishes – Cross -cut test     
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
3 
 ISO 5817 :2003  - Welding – Fusion -welded joints in steel, nickel, titanium and their alloys 
(beam welding excluded) – Qualit y levels for imperfections  
ISO 6964  - Polyolefin pipes and fittings – Determination of carbon black content by 
calcination and pyrolysis – Test method and basic specification  
ISO 12944 -4 - Paints and varnishes – Corrosion protection of steel structures by 
protective paint systems: Types of surface and surface preparation  
ISO 18553  - Method for the assessment of the degree of pigment or carbon black 
dispersion in polyolefin pipes, fittings and compounds  
ISO 28706 -2 - Vitreous and porcelain enamels – Determination of re sistance to 
chemical corrosion : Determination of resistance to chemical corrosion by 
boiling acids, boiling neutral liquids , alkaline liquids  and/or their 
vapours  
תקנים אירופיים  
EN 10025 -2:2004  - Hot rolled products of structural steels: Technical delivery conditions 
for non -alloy structural steels  
EN 10028 -1:2007  
A1:2009  - Flat products made of steels for pressure purposes: General 
requirements  
EN 10028 -7:2007  - Flat products made of steels for pressure purposes: Stainless steels  
EN 10088 -1:2005  - Stainless steels: List of stainless steels  
EN 10088 -5:2009  - Stainless steels: Technical delivery conditions for bars, rods, wire, 
sections and bright products of corr osion resisting steels for 
construction purposes  
EN 10111 :2008  - Continuously  hot rolled low carbon steel sheet and strip for cold 
forming  – Technical delivery conditions  
EN 12438  - Magnesium and magnesium alloys – Magnesium alloys for cast anodes  
EN 12 499 - Internal cathodic protection of metallic structures  
EN 12897  - Water supply – Specification for indirectly heated unvented (closed) 
storage water heaters  
EN 14430  - Vitreous and porcelain enamels – High voltage test  
EN 14879 -4 - Organic coating sy stems and linings for protection of industrial 
apparatus and plants against corrosion caused by aggressive media: 
Linings on metallic components  
תקנים לאומיים  
AS/NZS 4692.1:2005 
(R2016)  - Electric water heaters : Energy consumption, performance and 
general requirements  
ASTM G 154-2006  - Standard Practice for Operating Fluorescent Light Apparatus for UV 
Exposure of Nonmetallic Materials   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
4 
  DIN 4753 -1:2011 - Water heaters, water heating installations and storage water heaters 
for drinking water: Tanks with a capacity of over 1000 l 
DIN 4753 -3:2017 
 - Water heaters , water heating installations  and storage water heaters 
for drinking water:  Corrosion prote ction on the water side by 
enamelling and cathodic protection – Requirements and testing  
DIN 4753 -4:2011  - Water heaters, water heating installations and storage water heaters 
for drinking water: Corrosion protection on the water side by means 
of hot -setting resin -bonded tank linings  
DIN 4753 -7:2011  
 
 - Water heaters, water heating installations and storage water heaters 
for drinking water:  Tanks with a capacity  of up to 1000 l, 
requirements relating to manufacture, thermal  insulation and 
corrosion protec tion 
MIL -STD -889 - Dissimilar Metals  
מסמכים זרים  
AD 2000 -Merkblatter  – Technical rules for pressure vessels:  
B 0:2003 -07 - Design of pressure vessels  
B 1: 2000 -10 - Cylindrical and spherical shells subject to internal overpressure  
B 3: 2000 -10 - Domed ends subject to internal or external p ressure  
1.3 . מונחים  והגדרות  
המונחים ו ההגדרות  האלה  כוחם יפה בתקן זה :  
1.3.1 . אוגר  
כלי קיבול  חשמלי  לאגיר ת מים  ולחימום המים, על כל חלקיו (כגון:  מכל, מחלֵ ף חום, צינורות,  
טבלת מנגנון) , שמשולבים בו  התקני בקרה של טמפרטורת המים .  
1.3.2 . אוגר בעל מוצא חופשי  
אוגר  שזרימת המים בו מבוקרת  על ידי שסתום בצינור המבוא, ויש בו צינור מוצא המאפשר את 
התפשטות המים (ראו נספח ג, ציור ט) .  
1.3.3 . אוגר  סגור  
אוגר  המיועד לעבודה בלחץ רשת המים , ושזרימת המים בו מבוקרת  באמצעות  שסתום אחד או יותר 
הנמצאים במערכת יציאת המים החמים (ראו  נספח ג,  ציורים א -ח ).  
1.3.4 . אוגר  סגור הניזון ממכל  אספקה  
אוגר  סגור  הניזון ממכל אספקה נפרד המשולב במכשיר, כשהמים  ממכל האספקה הנפרד זורמים 
בצינור  באמצעות כוח הכובד אל המכל שבו נאגרים ומחוממים המים ,  וזרימת  המים במערכת יציאת 
המים החמים  מבוקרת באמצעות שסתומים (ראו  נספח ג,  ציור ח).  
1.3.5 . אוגר  פתוח  
אוגר  שמותקן  בו צי נור הפתוח לאטמוספרה ,  והוא  מיועד להתחבר אל רשת המים באמצעות שסתום 
מפחית לחץ, כאשר זרימת המים במערכת יציאת המים החמים מבוקרת באמצעות שסתומים  
(ראו נספח ג , ציור י).   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
5 
 1.3.6 . אנודה גלוונית  
אנודה המספקת את זרם ההגנה הנדרש להגנה קתודית  מפני שיתוך באמצעות המרה כימית (המסה).  
1.3.7 . הגנה קתודית  מפני שיתוך  
זרמי הגנה קתודיים עבור הגנה קתודית.  
1.3.8 . טבלת מנגנון  
ה  תקן שמורכבים עלי ו אבזרים ,  כגון תרמוסטט וגו ף  חימום.  
1.3.9 . מאיץ חימום דמוי שרוול  
אבזר דמוי שרוול, המורכב על גוף החימום התחתון, והבנוי כך שהמים בתוכו עולים עקב לחצים 
תרמוסיפוניים ויו צאים ממנו באזור העליון של האוגר.  
המאיץ משמש לחימום מהיר ראשוני של המים בלא תוספת אנרגייה מצ  ידו.  
1.3.10 . מחל ף חום  
ה  תקן המורכב כ מעגל סגור, שדרכו  זורמים מים  או נוזלים אחרים  המקבלים חום או מוסרים חום.   
1.3.11 . מכל  
רכיב  של  האוגר  המשמש  כלי  קיבול  לאגירת  מים.  
1.3.12 .  צינור מבוא  
הצינ ור המחבר את ה אוגר אל רשת המים.  
1.3.13 . צינור מוצא  
הצינור המוביל את המים החמים מ האוגר אל הצרכן.  
1.3.14 .  ציפוי א מָל  (אמַייל)  
ציפוי בלתי אורגני , זגוגי , יצוק , משולב בחומר הבסיס .  
1.3.15 . ציפוי צבע  
חומר על בסיס פלסטי המודבק באמצעות שרף סינתטי המתקשה בחום לצורך הגנה על חומרים 
מתכתיים  מפני שיתוך.  
1.3.16 . קיבול נומינלי  
1 . 3 . 16 .1 .  קיבול נומינלי של אוגר  סגור  
  כמו ת המים (בליטרים) ש אוגר  סגור יכול להכי ל,  לפי הצהרת היצרן.  
1 . 3 . 16 .2 .  קיבול נומינלי של אוגר  פתוח  
קיבול המים (בליטרים)  שאוגר  פתוח מספק לצרכן , לפי הצהרת היצרן, במצבים אלה:  
-  אספק ה רצופה של  מי רשת המים ;  
-  אספקת  לא רצופה של מי רשת המים .   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
6 
  1.4 . מיון  
ממיינים את ה אוגרי ם כמפורט להלן:  
1.4.1 . לפי אופן פעולתם  ומ קור  אספקת  המים  שלהם  (ראו נספח  ג)  
1.4.1.1 . אוגר  סגור;  
1.4.1.2 . אוגר  סגור הני זון ממכל אספקה ; 
1.4.1.3 . אוגר  סגור בעל מוצא חופשי ; 
1.4.1.4 . אוגר  פתוח.  
1.4.2 . לפי אופן  התקנתם (ראו נספח  ב)  
1.4.2.1 . אוגר  התלוי במצב אנכ י;  
1.4.2.2 . אוגר  העומד  על תחתיתו במצב אנכי ;  
1.4.2.3 . אוגר  המונח  במצב אופקי;  
1.4.2.4 . אוגר  התלוי במצב  אופקי.  
1.4.3 . לפי  מיקום התקנתם  (ראו נספח ב)  
1.4.3.1 . אוגר  המותקן מחוץ לבניין או במקום רטוב;  
1.4.3.2 . אוגר  המותקן  בתוך הבניין  (לרבות  במקום  מסתור יבש מחוץ לבניין).  
1.4.4 . לפי  הציפוי  הפנימי  של  המכל  
1.4.4.1 . מכל  מצופה אֵמָ ל  (רא ו נספח ד, סעיף ד -4 ) ; 
1.4.4.2 . מכל  מצופה צבע (ראו נספח ד, סעיף ד -5 ) ;  
1.4.4.3 . מכל  ללא ציפוי  (ראו נספח ד, סעיף ד -3 ) .  
2 .  פרק ב –  דרישות כלליות  
2.1 . סימון   
2.1.1 . סימון  האוגר  
האוגר יסומן ב מידע המפורט להלן:  
- כתובת היצרן או היבואן ומספר הטלפון שלהם;   
- מין האוגר לפי סעיף 1 . 4 ;   
- אופן  ההתקנה, ש יצוין  במילים: "מאונך" או "אופקי", או במילה "מעלה" בתוספת חץ לכיוון  החלק 
העליון של ה אוגר  (ראו נספח ב);   
- שיטת ההגנה מפני שיתוך (יפורטו: הימצאות שכבת ציפוי פנימית או ה יעדרה, חומר הציפוי , 
הימצאות אלקטרודה להגנה קתודית וזהותה ; לדוגמה: "פלדה מצופה אֵ מָ ל, אנודת הגנה 
ממגנזיום") ;  
- המספר הסידורי של ה אוגר ;  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
7 
 - בתווית שתוצמד ל אוגר  במקום נראה לעין , תי כתב אזהרה זו : 
אין להתקין ללא שסתום בטיחות וללא שסתום חד- כיווני  
בנספח א  מובאת דוגמה לתווית סימון המפרטת את כל המידע הנדרש בתקן זה.  
2.1.2 . סימון הצינורות  
- צינורות של מחלף חום יסומנו במילים "ממ חלף חום" ו"למחלף חום"  לפי  אופן חיבורם ;   
- צינורות חיבור לקולט שמש יסומנו במילים "מהקולט ו"לקולט"  לפי אופן חיבורם;   
- סימון הצינורות יהיה בעברית. ניתן להוסיף סימון בשפה האנגלית.   
2.2 . תווית אנרגי יה  
2.2.1 . לאוגר או להוראות השימוש שלו תצורף תווית אנרגייה המתאימה לדרישות התקן  הישראלי ת"י 1135 . 
2.2.2 . על התווית  יסומנו בסימון ברור, קריא ובר -קיימ ה  פרטים אלה  (ראו ציור 1 :) 
-  הכותרת : "מידע על צריכת האנרגייה";  
-  שם המוצר: " אוגר חשמלי  לחימום  מים";  
-  שם היצרן ;  
-  מין ה אוגר  (לפי  סעיף 1 . 4 . 1 ;)  
-  הקיבול הנומינלי (ליטר לפי סעיף  2. 5 ;)  
-  צריכת החשמ ל לשעת שימוש (קוט"ש) (לפי  התקן הישראלי ת"י 900  חלק 2 . 2 1, סעיף 10  הדן  
ב- Power input and current ;)  
-  הפסדים תרמיים (קוט"ש ל -24  שעות לפי סעי פים  4. 2 .1  ו- 5 . 3 . 1 ;)  
-  כמות  המים באזור העליון (ליטר) ( לפי סעי ף  5. 4 .3) (ב אוגרים  בעלי  גוף חימום עליון).   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
8 
   
ציור 1  –  תווי ת מידע  על צריכת האנרגייה  (המידות במילימטרים)  
2.3 . תרשים  החיבורי ם  החשמל יים  
 לאוגר חשמלי לחימום מים יצורף תרשים החיבורים החשמליים. התרשים יוצמד לצ  יד ו  הפנימי של 
 מכסה ההגנה של טבלת המנגנון או לתרמוסטט .  
2.4 . הוראות התקנה  
2.4.1 . הוראות ההתקנ ה של  האוגר יכללו את המפורט להלן:  
א.  האוגר יותקן במקום שיוכן עבורו בבניין.  
א1 .   מידות המעברים בבניינים יאפשרו את העברת האוגר דרך המעבר בעת הבאתו למקום  
בעת התקנתו ובעת מתן שירות, כגון: החלפה של אנודה וגוף חימום חשמלי.  
א2  .  יישמרו המרחבים הדרושים להתקנת אוגר לפי נספח ב  
ב.  האוגר יצויד באבזרים המתו ארים בתקן הישראלי ת"י 1 2 0 5  חלק 1 .  
כל האבזרים ומתקני העזר יתאימו לתקנים הישראליים הרלוונטיים  
ג.  חיבור החשמל לאוגר ייעשה לפי הדרישות המפורטות בחוק החשמל, התשי"ד -1954  ,על עדכוניו 
ועל ידי אדם שיש לו רישיון מתאים, כנדרש בחוק החשמל.  
ד.  התמיכות וחיבוריהן יהיו לפי תכ ן שנקבע על ידי החברה המתקינה.  
 
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
9 
 ה.  אזהרה:  
אין להתקין אוגר סגור ללא שסתום ניתוק, ללא שסתום בטיחות וללא שסתום חד -כיווני,   
ואין להפעילו בלעדיהם.  
2.4.2 . באוגר ים בעלי  הגנה קתודית אקטיבית עם זרם מאולץ, יכללו ההוראות את המידע הזה :   
- אזהרה בדבר החובה לנתק את ההגנה הקתודית האקט יבית לפני ריקון המכל ;  
- הנחיות להפעלה מחדש של ההגנה הקתודית האקטיבית, אם תידרש לפי  המפורט  בתקן  האירופי  
EN 12499  בסעיף 6 . 9 . 4 ,  הדן באמצעים שיש לנקוט במקרה של פעולה במצבים לא יציב ים.   
2.5 . קיבול נומינלי  
הקיבול הנומינלי של  האוגר  יהיה אחד מאלה (בליטרים):  
5  , 10  , 15 ,  20  , 30  , 45  , 60  , 80  , 100  , 120  , 150  , 170  , 1 8 0  , 200  , 240  , 300  , 400 .  
3 .  פרק ג –  דרישות מבנה  
3.1 . כללי  
תכנון ה אוגר , ייצורו  והרכבתו יהיו לפי  המפורט  להלן .  
3.2 . מבנה  המכל  ומחל פי  החום  
3.2.1 . החומר  לייצור  המכל  
החומר המשמש לייצור המכלי ם  יתאים למטרתו מבחינת חוזקו המכני ועמידותו בשיתוך.  
חומר שאינו עמיד בשיתוך יוגן מפניו באופן נאות.  
המכלים ייוצרו מפחים מתאימים, כ מפורט להלן:  
א.  פחי פלדה המתאימים לכיפוף ולריתוך , כמפורט להלן:  
מותר להשתמש בפחי פלדה רכה מדרגות DD11  , DD12 , DD13   המתאימים לדרישות התקן 
האירופי  EN 10111 :2008 ,  או בפחי פלדה שקילים ,  כגון  פחי פלדה מ דרגות S275JR  או S235JR   
המתאימים לדרישות התקן האירופי  EN 10025 -2:2004 .  
במכלים שעברו טיפול תרמי בתהליך הציפוי שלהם מותרת סטייה של עד 12%  מחוזק הפח שנקבע 
בתקנים  האירופי ים  שלעיל.  
נוסף על כך , פחי הפלדה יתאימו  למין  הציפוי הפנימי שהם מיועדים לו . 
ב.  פחי פלדה  בלתי מחלידה העומדים בדרישות סעיף ד -3  בנספח ד .  
3.2.2 . עובי דופן המכל  
3.2.2.1 . עובי הדופן יבטיח  את  התאמת  המכל  לדרישות  העמידה בלחצים  כמפורט בתקן הישראלי   
ת"י 900  חלק 2 . 2 1 . 
3.2.2.2 . באוגר ים סגורים, מחשבים וקובעים את העובי המינימלי של דופן גליל המכל  (t )  (במ"מ) לפי הנ וסח ות  
המפור טות  במסמך הגרמני AD 2000 -Merkblat ter  חלקים B 0:2003 -07  , B 1:2000 -10 .   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
10 
  אם לא נעשתה בדיקה רדיוגרפית למכל מחשבים את העובי עם מקדם ריתוך (v )  השווה 0 . 7 .  
בחישובים יובא בחשבון מקדם השיתוך  (c )  המפורט  בנוסחות הנזכרות לעיל, שיהיה  כמפורט להלן :  
-  0  -  למכלי פלדה בלתי  מחלידה;  
-  0 . 2  מ"מ -  למכלים בעלי  הגנה קתודית נוסף  על  ציפוי מפני  שיתוך ,  כמפורט  בסעיף 3 . 3 . 4 ;  
-  1 . 0  מ"מ -  למכלים בעלי  הגנה  אחרת  מפני שיתוך .  
3.2.2.3 . באוגר ים סגורים, מחשבים קובעים את העובי המינימלי של דופן כיפות המכל  (𝒕𝒆 )  (במ"מ  
לפי הנוסחות המפורטות  במסמך הגרמני AD 2000 -Merkblatt er  חלק B 3:2000 -10 .  
מקדם השיתוך בחישו ב זה יהיה זהה למקדם השיתוך  בחישוב העובי  הנומינלי של דופן גליל  המכל   
לפי סעיף 3 . 2 . 2 . 2 .  
לכיפה תהיה אחת הצורות האלה  
-  טוריספרית;  
-  ספרית;  
-  אליפסואידית  למחצה ;  
-  שטוחה.  
3.2.2.4 . באוגרי ם סגורים, העובי המינימלי של דופן  גליל  המכל  ושל דופן כיפות  המכל ,  שחושב  כמתואר לעיל,  
לא יהיה קטן מערכים אלה:  
-  2 . 5  מ"מ  במכל פלדה, אם קוטרו קטן מ -650  מ"מ  
-  3 . 0  מ"מ  במכל פלדה, אם קוטרו שווה ל -650  מ"מ או גדול מזה ;  
-  1 . 5  מ"מ במכל פלדה בלתי  מחלידה (אוסטניטית ).  
3.2.3 . מחל פי חום  
מחל ף החום יהיה אחד מאל ה או שילוב ביניהם:  
א.  צינור לולייני בתוך המכל  (ראו נספח ג , ציור ה) ;  
ב.  גליל בעל דפנות כפולים בתוך המכל  (נספח ג , ציור ו) ;  
ג.  דופן חיצוני העוטף את גליל המכל  (מחל ף חום חיצוני) (ראו נספח ג , ציור ז).  
התכן והמבנה ש ל מחלפי החום יבטיחו את עמידותם בניתוק מחיבוריהם  לצנרת.  
מחל פי החום יהיו מחוברים למכל  באופן קשיח שימנע את תזוזתם.  
המבנה  של  המכל ו של מחלף החום יאפשר ניקוי של משקע האבנית ממשטחי המכל  שבהם עלולה 
להיווצר אבנית.  
הטמפרט ורה המקסימלית של הנוזל בתוך מחל ף החום לא תהיה גב והה  מ- 120°  צ'. למחל פי החום יהיו 
צינורות בעל י תבריג ים  המתאימים לתקן הישראלי ת"י  5 0 . 3, שיאפשר ו  את חיבוריהם למערכת .  
אם מחל ף החום ו המכל אינם עשויים אותו חומר,  הם יוגנו  מפני שיתוך.   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
11 
 3.2.3.1 . מחל ף חום חיצוני  
העובי המינימלי של ד ופנות מחל ף חום חיצוני (ראו נספח ג, ציור ז) יתאים לדרישות סעיף  3 . 2 . 2 . 4 ,   
אך לא יהיה קטן מ ערכים אלה:  
-  2. 0  מ"מ , אם קוטר המחלף קטן מ -650  מ"מ ;  
-  2 . 5  מ"מ , אם קוטר המחל ף שווה ל- 650  מ"מ או גדול מזה  
לייצור מכל  בעל  מחל ף חום חיצוני, לרבות בדופן החיצוני, ישמשו פחי פלדה רכה כנדרש  
בסעיף 3 . 2 . 1א.  
3.2.3.2 . מחל ף חום העשוי  צינור לולייני  (ראו סעיף 3 . 2 . 3א  
במחל ף חום העשוי  צינור  לולייני  ללא תפר המתאים לתקן הישראלי ת"י 593 ,  שכיפופו גורם להקטנת  
עובי הדופן בצ  ידו החיצוני של הכפף, עובי הדופן לפני הכיפוף יהיה גדול מהעובי הנדרש  לפי  הלחץ , 
והוא יחושב לפי נוסחה  (1 ) :  
( 1 )  𝑡0=𝑡1(1+𝑑0
4𝑅) 
שבה :  
𝑑0   -    הקוטר החיצונ י של הצינור (מ"מ)  
𝑡1   -  עובי דופן הצינור לאחר  כיפוף (מ"מ)  
𝑡0   -  עובי דופן הצינור לפני כיפוף (מ"מ  
𝑅   -  הרדיוס הממוצע של הכיפוף (מ"מ  
המרחק בין הפסיעות לא יהיה קטן מ -0.2𝑑0 .  
3.3 . הגנה מפני שיתוך  
3 . 3 . 1 .  כללי  
המכלים  וחלקי מתכת אחרים הבאים במגע עם מים י וגנו מפני שיתוך ,  כמפורט להלן:  
-  מכלים בעלי ציפוי –  יוגנו בהגנה קתודית משלימה;  
-  מכלים ללא ציפוי –  יהיו עשויים מחומרים כמפורט בסעיף ד -3  בנספח ד ;  
-   טבלת  המנגנון  (ראו הגדרה 1 . 3 . 8 )  –  תוגן  בפני  שיתוך . מותר  להשתמש  בהגנה  שונה  מההג נה  
המשמשת  את  המכל .  
3 . 3 . 2 .  חיבור מתכות שונות  
בייצור מכל המים וחלקים אחרים (למעט אלקטרודות  הגנה) הבאים במגע עם מים, אין לחבר בין 
מתכות שונות אלא אם כן ננקטו צעדים לביטול ההשפעה המשתכת של מתכת אחת על האחרת, כגון:  
-  שימוש במתכות המתאימות זו לזו מבחינה גלוונית ,  לפי  הנחיות  התקן האמריקני  MIL -STD -889 ;  
-  ציפוי מתאים של המשטחים   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
12 
  3 . 3 . 3 .   ציפויים  
3 . 3 . 3 . 1   .  כללי  
אם ה אוגר מצופה,  הציפוי יכסה את פנים המכל ואת הצינורות שבמכל בשלמותם וייבדק לפי  מין 
הציפוי כמפורט בסעיף 3 . 3 . 3 . 2      .  
3 . 3 . 3 . 2  .  מיני הציפויים  
הציפוי יהיה אחד מ אלה:  
-   ציפוי א מָל (אמַ יי ל)  
  הציפוי יתאים לדרישות המפורטות בסעיף ד -4  בנספח ד .    
-  ציפוי צבע ("חומר פולימרי")  
 הציפוי יהיה מחומר תרמוסטי ויתאים לדרישות  המפורטות בסעיף ד -5  בנספח ד  
3 . 3 . 4 .   הגנה קתודית  
ההגנה הקתודית תעמוד בדרישות המפורטות  בסעיף  ד- 4 . 4  בנספח  ד.  
בין חלקי המתכת השונים של ה אוגר  הבאים במגע עם המים יהיה רצף חשמלי , למעט גוף החימום  
ובית התרמוסטט. מבנה ה אוגר  יאפשר הפרדת אלקטרודה  משומשת לצורך החלפה ב אלקטרודה  חדשה 
לפי  הוראות היצרן.  
הערה :  
רצף חשמלי מוגדר כהתנגדות קטנה מ- 10  אם.  
3.4 . בידוד תרמי  
אם משתמשים ב חומר בידוד דליק, כגון פוליאוריתן, יהיה החומר מכוסה כולו במעטפת מחומר לא דליק, 
כגון פח .   
המעטפת תהיה במרחק 8  מ"מ לפחות מחלקים חשמליים ,  וצורת התקנתה תמנע אפשרות של גלישת 
החומר אל מחוץ למעטפת.  
3.5 . מעטפת חיצונית  
3.5.1 . כללי  
המעטפת החיצונית תיעשה חומר עמיד בשיתוך או חומרי ם המוגנים מפני שיתוך.  
במכל  שמבודד בחומר בידוד סיבי ,  יהיו אמצעים המבטיחים מרחק קבוע בין המעטפת החיצונית  
לבין המכל הפנימי והמונעים שינוי בעובי הבידוד.  
3.5.2 . עובי הפח  
אם המעטפת החיצונית עשויה פח פלדה, הוא יהיה פח מגולוו ן.  
עובי הפח יהיה  כמפורט להלן :  
-  0 . 5  מ"מ לפחו ת -  כאשר הבידוד מחומר סיבי ;  
-  0 . 4  מ"מ לפחות  -  כאשר הבידוד מחומר קשיח.  
3.5.3 . צבע  
צבע המעטפת יהיה לבן, עובי ו יהיה  20  מיקרומטר לפחות, ו הוא יעמוד בבדיקת התקלפות לפי התקן 
הישראלי ת"י 785  חלק 14  עבור דרגה 1 .   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
13 
 3.6 . צינורות  
3.6.1 .  כל הצינורות ב אוגר  (צינורות  מבוא , צינורות מוצא, צינורות  גלישה,  וצינורות חיבור  ממחלף חום ,  
למחל ף חום ומקולט שמש לקולט שמש) יעמדו בדרישות  התקן הישראלי ת"י 593 ,  ויהיו  צינורות פלדה 
לא מגולוונים .   
3.6.2 . לצינורות ה אוגר  יהיו קצוות מתוברגים בתבריג המתאים לתקן הישראלי ת"י 5 0 . 3 .  
3.6.3 . הקוטר הנומינלי המינימלי של הצינורות יהיה כמפורט  בטבלה 1 .  
הקוטר  של  צינור המבוא ו של צינור המוצא של מחל ף החום יהיה 15  מ"מ לפחות  
3.6.4 . כל המשטחי ם של  צינורות המבוא, של  צינורות המוצא ,  של  צינורות הגלישה  ושל  צינורות החיבור  
הבאים במגע עם מי ה אוגר , יהיו מוגנים מפני שיתוך על ידי ציפוי או בדרך נאותה אחרת.  
טבלה 1  –  קוטר נומינלי מינימלי  של  צינורות  מים  
מין ה אוגר (א)  קיבול ה אוגר  
(ליטרים)  הקוטר  הנומינלי  המינימלי  של צינורות המים 
(מ"מ)  
מבוא ומוצא  צינורות 
חיבור (ב)  גלישה  
סגור  (שאינו ניזון 
ממכל אספקה ואינו 
בעל מוצא חופשי)  -  20  20  -  
-  ניזון ממכל   
  אספקה  עד 120  ועד בכלל  2 0  20  -  
גדול מ -120  ועד  150  25  20  -  
גדול מ -150  25  25  -  
-  בעל מוצא חופשי  עד 100  ועד בכלל  15  -  -  
פתוח  עד 120  ועד בכלל  20  -  20  
גדול מ -120  25  -  25  
הער ות לטבלה :  
(א ) ראו הגדרות בסעי פים  1 . 3 . 5 - 1 . 3 .1 .   
(ב)  צינורות חיבור ממחלף חום, ל מחלף  חום , מקולט השמש ולקולט השמש .  
3.7 . מחבר טבלת המנגנון או המכסה  
חיבור טבלת המנגנון או המכסה למכל ייעשה באמצעות הברגות בלבד. האום או הבורג של המחבר יהיו 
עשויים פליז או פלדה שצופתה בציפוי מגן מפני שיתוך.  
החומר האוטם את המחבר למים יאפשר פירוק נוח של המחבר בכל עת ,  ולא ייעשה שימוש  בחומרים 
המתקלק לים עקב שימוש ,  או בחומר המתקשה במשך הזמן.  
הרכבת טבלת המנגנון או המכסה והסרתם יהיו נוחות בכל עת.  
אפשר  שלא לחבר את גוף החימום  והתרמוסטט לטבלת המנגנון,  אם  קוטר הפתח לניקוי המכל יהיה  
75  מ"מ לפחות .   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
14 
  3.8 . מכסה ההגנה  
3.8.1 . מכסה הגנה מפח  
במכסה  הגנה עשוי פח מגולוון, עובי הפ ח לא יהיה קטן מ -0 . 4  מ"מ  
3.8.2 . מכסה הגנה מפלסטיק  
מכסה הגנה מפלסטיק יהיה עמיד בקרינה על -סגולה.  העמידות בקרינה על -סגולה תובטח על ידי הוספת  
פיח ,  כך שתכולת הפיח בפלסטיק תהיה  %(2 . 5 ± 0 . 5 )  ופיזור הפיח יהיה בדרגה 3  או פחות מזה   
(ראו  סעיף  5 . 5 ) .  
4 .  פרק ד –  דרישות תפקוד  
4.1 . קיבול  האוגר  
בבדיקת  קיבול האוגר  לפי סעיף 5 . 2 :  
-  הקיבול של  אוגר  ללא מחל ף חום ושל אוגר  בעל  מחל ף חום חיצוני לא יהיה קטן מ -9 7 . 5 %  מקיבולו 
הנומינלי ולא יהיה גדול מ -1 0 7 . 5 %  מקיבולו הנומינלי ;  
-  הקיבול של  אוגר  בעל  מחל ף חום שאינו חיצוני לא יהיה קטן מ -95%  מקיבולו הנומינלי ול א יהיה גדול 
מ- 105%  מקיבולו הנומינלי  
4.2 . כושר פעולה  
4.2.1 . הפסדים תרמיים  
בבדיק ת הפסדים תרמיים  לפי  סעיף 5. 3 .1  שלהלן ,  לא יהיו הפסדים תרמיים גדולים מהמפורט  בטבלה 2  
או מהערך המוצהר על ידי היצרן בתווית האנרגייה –  לפי הערך הקטן  מן  השניים.  
טבלה 2  –  הפסדים תרמיים ל -24  שעות קוט"ש)  
קיבול ה אוגר   
(ליטר)  ההפסדים התרמיים (א) (ב )   
(קוט"ש ל -24  שעות  
5  0 . 6 7  
10  0 . 7 9  
15  0 . 8 7  
20  0 . 9 5  
30  1 . 0 8  
45  1 . 2 4  
60  1 . 4 0  
80  1 . 6 2  
100  1 . 8 0  
120  1 . 9 6  
150  2 . 1 5  
180  2 . 3 0  
200  2 . 4 0  
240  2 . 6 0  
300  2 . 6 0  
400  2 . 6 0   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
15 
 קיבול ה אוגר   
(ליטר)  ההפסדים התרמיים (א) (ב )   
(קוט"ש ל -24  שעות  
הער ות  לטבלה :  
(א ) הערכים שבטבלה מתייחסים לאוגרים  בעלי שני צינורות 
בלבד. עבור כל צינור הנוסף על  השניים, יוסף לערך ההפסד 
התרמי  0 . 1  קוט"ש ל -24  שעות  
(ב ) הערכים שבטבלה מתייחסים ל אוגרים  המותקני ם  במצב 
אנכי , ממינים 1 . 4 . 2 . 1  ו- 1 . 4 . 2 . 2. ל אוגרים  המותקנים במצב 
אופקי ,  ממינים 1 . 4 . 2 . 3  ו- 1 . 4 . 2 . 4  ,מותרים הפסדים 
הגדול ים ב -2 0 %  מהנתונים  המפורטים  בטבלה זו.  
4.2.2 .  מחל ף חום  
בבדיק ת  כושר הפעולה של מחלף החום  לפי  סעיף 5. 3 . 3, ההפרש בין הטמפרטורה הממוצעת של המים 
באוגר  לבין הטמפרטורה של מי רשת המים לא יהיה קטן מ -26  קלווין .  
4.3 . תפוקת המים החמים  
4.3.1 . טמפרטורת המים החמים  
בבדיק ת תפוקת המים החמים לפ י  סעיף 5. 4 .1  שלהלן ,  לא יהיה הפרש הטמפרטורות  (𝜃𝑃−𝜃𝐶)   
קטן מהערכים האלה  
43  קלווין  -   באוגר ים  שבהם גוף החימום מותקן  באופן  אנכי  בתחתית המכל;  
37  קלו וין   -   באוגרי ם  שבהם גוף החימום מותקן באופן אופקי  בשליש התחתון של גובה המכל;  
35  קלו וין   -   באוגרי ם  שבהם גוף החימום מותקן  באופן אופקי  מעל השליש  התחתון של גובה המכל.  
4.3.2 .  מקדם מיזוג  המים  
בבדיק ת  מקדם מיזוג  המים  לפי  סעיף 5. 4 .2 ,  לא יהיה מקדם המיזוג גדול מהערכים האלה  
10 %  -  באוגרי ם  שבהם גוף החימום מותקן באופן אנכי  בתחתית המכל;  
12 %  -  באוגר ים  שבהם גוף החימום מותקן באופן  אופקי  בשליש התחתון של גובה המכל;  
20 %  -  באוגר ים  שבהם גוף החימום מותקן באופן אופקי  מעל שליש גובה המכל.  
4.3.3 . אוגר  בעל  מאיץ חימום דמוי שרוול (שאינו גוף חימום עליון)  
באוגר בעל מאיץ  חימום דמוי  שרוול , המאיץ  יעמוד  בדרישות  המפורטות  בתקן  הישראלי   
ת"י  579  חלק  9 .    
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
16 
  5 .  פרק  ה –  בדיקות  
5.1 . הוראות בדיקה  כלליות  
5.1.1 .  בדיקת האוגר  
בודקים את ה אוגר  כמתואר בסעיף  הדן  ב- General conditions for the  tests  (סעיף 5 )  בתקן הישראלי  
ת"י 900  חלק 1  ,בשינויים ובתוספות המפורטים להלן  
-  מתקינים את האוגר  הנבדק לפי  הוראות היצרן, במרחק של 150  מ"מ לפחות מהקיר ;  
-  המרחק בין ה אוגר  לבין הרצפה ובין ה אוגר  לבין התקרה לא יהיה קטן מ -250  מ"מ ;  
-  בחזית ה אוגר  ובצ  ידיו יהיה מרווח פנוי של  700  מ"מ לפחות ;  
-  אם לא נדרש אחרת, בודקים את האוגר  כשמחל ף החום (אם יש) ריק, וכש צינורותיו סתומים .  
הערה :  
לצורך בדיקת חוזק המכל נדרש מכל נוסף ללא צ יפוי.  
5.1.2 . הטמפרטורה האופפת  (𝜽𝒂𝒎𝒃 )   
מחשבים את הטמפרטורה הממוצעת האופפת במהלך הבדיקות יש להקפיד ש הטמפרטורות  השוררות 
בחדר הבדיקות אינן  שונות ב יותר מ -2 . 5  קלווין מהטמפרטורה הממוצעת האופפת.  
5.1.3 . זינת החשמל  
במהלך בדיקות ה אוגר , מתח זינ ת האוגר  יהיה 230  וולט בתדר  50  הרץ  
5.1.4 . אספקת  המים  
מספקים את המים הקרים ממקור בעל לחץ קבוע  של  (4 ± 0 . 5) בר וטמפרטורה קבועה  (𝜃𝐶 )   
של  ° ( 2 5 ± 2 )  צ  
  
5.1.5 . מדידות צריכת האנרגייה  
מתקינים מד -צריכה במעגלו של גוף החימום. כמו כן ,  מתקינים התקן שירשום את מועדי פעולת 
התרמוסטט.  
מבטאים את צריכת האנרגי יה בכושר הפרדה  של 0 . 0 1  קוט"ש .  
דיוק המדידה יהיה  ± 3%  לפחות .  
5.1.6 . כוונון  הטמפרטורה בתרמוסטט  
אם לא נדרש אחרת, מכוונ נים  את ה תרמוסטטים לטמפרטורה מרבית.   
לצורך בדיקת קיבול האוגר (ראו סעיף 5 . 3) ובדיקת תפוקת המים החמים (ראו סעיף 5 . 4  )מבצעים את 
הפעולות האלה :  
- מכווננים את  הטמפרטורה בתרמוסטט התחתון ,  כך שהטמפרטורה הממוצעת  של המים  במכל    
תהיה גבוהה ב -( 4 5 ± 5  )קלווין מהטמפרטורה האופפת ;  
- אם יש תרמוסטט עליון ,  מכווננים את הטמפרטורה  שלו  לפי הוראות היצרן ולפי הוראות  
סעיף 5. 4 .3 ;  
- אין לכוונן את הטמפרטורה  בתרמוסטט התחתון במשך הבדיקות המת וארות בסעיפים 5. 3  ו- 5. 4  
שלהלן ;   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
17 
 - רושמים את הטמפרטורה שמורה מחוון התרמוסטט ;  
- מודדים את הטמפרטורה במד -טמפרטורה  מתאים, המונח במים הזורמים מצינור  המוצא .  
5.1.7 . מדידת טמפרטורת המים במכל  
מודדים את טמפרטורת המים בלי להוציאם מה אוגר  באמצעות צמד  תרמי  הממוקם באזור העליון של 
המכל. במכלים העשויים מתכת בלבד (פלדה ללא ציפוי) ,  מותר לשים את הצמד התרמי על המשטח 
החיצו ני  של המכל כמתואר ב ציור 2 .  
במכלים אחרים, שציפוים אינו מוליך חום היטב ממקמים את  הצמד התרמי כמתואר בציור 3 .  
ציור 2  –  מיקום הצמד התרמי במכלים עשויים מתכת (ללא ציפוי)  
ציור 3  –  מיקום הצמד התרמי במכלים שציפוים אינו מוליך חום היטב  
 
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
18 
  טמפרטור ת המים  הממוצעת בעת ניתוק התרמוסטט  (𝜃𝐴  )היא הממוצע האריתמטי של הטמפרטורות 
(𝜃𝐴𝑖 )  הנרשמות עם כל ניתוק של התרמוסטט  (למעט הניתוק הראשון) .  
מחשבים את הטמפרטורה  הממוצעת  (𝜃𝐴 )  לפי נוסחה  (2 ) :  
 ( 2 ) ∑𝜃𝐴𝑖𝑖=ℓ
𝑖=2  
𝜃𝐴= 
ℓ−1 
שבה : 
𝜃𝐴  -  טמפרטור ת המים  הממוצעת בעת ניתוק התרמוסטט (°צ  
𝜃𝐴𝑖  -  טמפרטורת המים בעת ניתוק התרמוסטט (°צ  
ℓ  -   מספר הקריאות  
 𝑖  -   המספר  הסידורי של  הבדיקה  
טמפרטור ת המים  הממוצעת בעת צימוד התרמוסטט  (𝜃𝐸 )  היא הממוצע האריתמטי של הטמפרטורות 
(𝜃𝐸𝑖 ), הנרשמות עם כל צימוד של התרמוסטט  
מחשבים את הטמפרטורה  (𝜃𝐸 )  לפי נוסחה  (3 ) :  
( 3 ) ∑𝜃𝐸𝑖𝑖=ℓ
𝑖=1  
𝜃𝐸= 
ℓ 
שבה : 
𝜃𝐸  -  טמפרטורת הצימוד הממוצעת (°צ  
𝜃𝐸𝑖  -  טמפרטורת המים ב עת צימוד ה תרמוסטט (°צ  
ℓ  -  מספר הקריאות  
𝑖  -   המספר  הסידורי של  הבדיקה  
מודדים את טמפרטורת המים היוצאים מה אוגר . מודדים את הטמפרטורה תוך כדי זרימת המים,  
בדיוק  של 0 . 5°  צ  
אם לא צוין אחרת, מוציאים את המים בספיקה של כ -10  ליטר לדקה. קוראים 10  קריאות תוך כדי   
הוצאת מנו ת מים ,  כמפורט  להלן:  
-  מנה ראשונה -  5%  מהקיבול  
-  תשע מנות שוות של 10%  מהקיבול  
רושמים את הטמפרטורה הממוצעת של 10  הקריאות המפורטות לעיל  
דוגמה למתקן המתאים למדידות המפורטות לעיל ראו  בציור  4 .   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
19 
  
מקרא לציור   
1 .  מוצא המים מה אוגר  
2 .  מד טמפרטורה  
3 .  הסתעפות T  
4 .  פקק גומי  
5 .  מהדק  
6 .  צינורות גומי  
7 .  ניפלים  
ציור 4  –  מדידת טמפרטורת המים היוצאים מה אוגר  
5.1.8 .  ריקון המים מן ה אוגר  
מרוקנים את  המים מן האוגר כמפורט להלן:  
א.  מנתקים את הזינה ;  
ב.  מוציאים את כל המים שב אוגר  דרך ברז המבוא .  
אם אי אפשר להוציא את כל כמות המים דרך ברז המבו א, מותר להוציא את המים דרך צינור ניקוז  
מיוחד מבלי להוסיף מים קרים, תוך כדי מדידת הטמפרטורות, כמתואר בסעיף  5. 4 .1  שלהלן .  
5.2 . בדיקות קיבול  האוגר  
5.2.1 . בדיקת קיבול של אוגר  סגור (ראו  הגדר ות  1 . 3 . 4 - 1 . 3 . 2 )  
מודדים את כמות המים  (בליטר ים)  (𝑉𝑡 )  הנכנסים ל אוגר  דרך צינור המבו א עד תחילת יציאתם דרך 
צינור המוצא, ומעגלים את התוצאה עד עשירית הליטר. אין לכלול בכמ ות זו את כמות המים הנמצאים 
במחל ף החום או במכל ה אספקה  (אם ישנם).  
5.2.2 . בדיקת קיבול של אוגר  פתוח (ראו הגדרה 1 . 3 . 5 )  
סוגרים את צינור המוצא. מכניסים מים ל אוגר  דרך צינור המבוא עד שהמכל מלא או עד ליציאת המים 
דרך צינור אוויר. מודדים את כמות המים  (בליטר ים)  (𝑉𝑡  )הנכנסים ל אוגר , ומעגלים את התוצאה עד 
עשירית הליטר.  
 
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
20 
  5.3 . בדיקת כושר הפעולה  של האוגר  
5.3.1 . הפסדים תרמיים  
ממלאים את ה אוגר  מים קרים, מחברים את גופי החימום לזינה ומכוונ נים  את הטמפרטורה 
בתרמוסטט לפי סעיף 5 . 1 . 6. מפעילים את גופי החימום ומשהים אותם בפעולה עד להשגת איזון תרמי 
(תנודות רצופות של טמפרטורה  (𝜃𝐴 ), שאינן גדולות מ -2  קלווין ).  
לאחר שהושג איזון תרמי  בעת  ניתוק התרמוסטט (אם יש שני תרמוסטטים –  בעת ניתוק התרמוסטט 
התחתו ן),  משהים את האוגר  במצב עבודה  במשך  48  שעות  לפחות,  עד לניתוק הבא של התרמוסטט .  
רושמים את צריכת החשמל של גופי החימום  (𝐸1 )  ואת משך הבדיקה  (𝜏1 )  מזמן  הניתוק הראשון של 
התרמוסטט ש לאחר השגת האיזון התרמי  ועד ל זמן ה ניתוק  האחרון .  
רושמים את הטמפרטורות  𝜃𝐸𝑖  ו- 𝜃𝐴𝑖  בעת הצימודים והניתוקים של התרמוסטט, כמפורט בסעיף 5 . 1 . 7 .  
מחשבים את צריכת החשמל ל -24  שעות לפי נוסחה  (4 ) :  
( 4 )  𝐸0=𝐸1
𝜏1×24 
שבה  
𝐸0  -  צריכת חשמל למשך 24  שעות בבדיקת הפסדים תרמיים (קוט"ש  
𝐸1  -  צריכת חשמל במשך כל בדיקת ההפסדים התרמיים (קוט"ש)  
𝜏1  -  משך הבדיקה  
מחשבים את הטמפרטורה הממוצעת של המים לפי נוסחה  (5 ) :  
( 5 )  𝜃𝑀=𝜃𝐴+𝜃𝐸
2 
שבה  
𝜃𝑀  -  טמפרטור ה  ממוצעת  של המים (°צ  
𝜃𝐴  -  טמפרטור ת המים  הממוצעת בעת ניתוק התרמוסטט (°צ  
𝜃𝐸  -  טמפרטורת הצימוד הממוצעת (°צ  
מחשבים את ההפסדים התרמיים  למשך 24  שעות  (𝑄𝑝𝑟 )  לפי נוסחה  (6 ) :  
( 6 )  𝑄𝑝𝑟=45
𝜃𝑀−𝜃𝑎𝑚𝑏⋅𝐸0 
בתנאי זה  
40K  ⟨ 𝜃𝑀−𝜃𝑎𝑚𝑏 ⟨ 50K 
שבהם :  
𝑄𝑝𝑟  -  הפסדים תרמיים למשך 24  שעות (קוט"ש  
𝜃𝑀   -  טמפרטורת ממוצעת  של המים (°צ  
𝜃𝑎𝑚𝑏   -  הטמפרטורה האופפת (°צ  
𝐸0  -  צריכת חשמל למשך 24  שעות בבדיקת הפסדים תרמיים (קוט"ש   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
21 
 מבטאים את ערך ההפסדים התרמיים (𝑄𝑝𝑟  )בקוט"ש ל -24  שעות בעליית טמפרטורה של 45  קלווין .  
כאשר אין אפשרות לקבוע את הטמפרטורה בתרמוסטט באופן  שההפרש 𝜃𝑀−𝜃𝑎𝑚𝑏   יימצא בתחום 
הנדרש, רושמים את הפרש הטמפרטורות הקיים.  
במקרה זה ,  מותר לחזור על הבדיקות לאחר שמחליפים את התרמוסטט בתרמוסטט אחר המתאים 
לצורכי הבדיקות.   
המידע שיתקבל יירשם בתווית האנרגי יה (ראו סעיף  2. 2 .)  
5.3.2 . יעילות אנרגטית  
מחשבים את היעילות  האנרגטי ת  של האוגר  כמפורט להלן : 
- מחשבים  את ההפסדים התרמיים בווט ; 
- מחלקים  את התוצאה שהתקבלה בסעיף 5 . 3 . 1  ב- 24  ומכפילים ב- 1000 .  
5.3.3 . בדיקת כושר הפעולה של מחל ף החום  
ממלאים את ה אוגר  במי רשת  המים .  
מזרימים במשך 2 . 5  שעות לתוך מחל ף החום מים חמים, שהטמפרטורה שלהם גבוהה  
ב- (40 ± 2 . 0  )קלווי ן מטמפרטור ת  מי רשת המים שבמכל  (𝜃𝐶 ), ושהספיקה שלהם שווה  (1.5×𝑉𝑡 )  
ליטר לשעה  
מודדים ורושמים נתונים אלה:  
-  הספיקה (ליטרים לשעה);  
-  טמפרטורת המים המוזרמים למחל ף החום (°צ);  
-  טמפרטורת המים המוחזרים ממחל ף החום (°צ).  
בתום 2 . 5  שעות מפסיקים את זרימת המי ם למחל ף החום, מרוקנים את האוגר לפי הוראות  סעיף 5. 1 . 8  
ורושמים את טמפרטורת המים  
5.4 . בדיקת תפוקת המים החמים  
5.4.1 . תפוקת המים החמים  
מי יד לאחר מדידות ההפסדים התרמיים כמפורט בסעיף 5. 3 . 1 ,  מחממים את המים ש באוגר  על ידי גופי 
החימום עד ניתוק התרמוסטט. בעת ניתוק התרמוסטט מנתקי ם את הזינה  מהאוגר  ומוציאים דרך 
מוצא  האוגר  כמות מים השווה לקיבולו הנומינלי.  
מבקרים את זרימת המים כ מפורט להלן:  
-  באוגר ים  פתוחים מוציאים את המים דרך ברז  המבוא ;  
-  באוגר ים  אחרים מוציאים את המים דרך ברז  המוצא .  
הספיקה תהיה  כמפורט להלן :  
-  2  ליטר לדקה -  באוגר ים  שקי בולם הנומינלי עד 10  ליטר ועד בכלל  
-  5  ליטר לדקה -  באוגר ים  שקיבולם הנומינלי גדול מ -10  ליטר ועד  50  ליטר ועד בכלל   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
22 
  -  10  ליטר לדקה -  באוגר ים  שקיבולם הנומינלי גדול מ -50  ליטר ועד  200  ליטר ועד בכלל  
-  5 %  מהקיבול -  באוגר ים  שקיבולם הנומינלי גדול מ -200  ליטר  
מודדים  את הטמפרטורות של מנות מים שהן כ -10%  מהקיבול הנומינלי, כמתואר בסעיף 5 . 1 . 7 .  
הטמפרטורה הממוצעת  𝜃𝑃′ היא הממוצע האריתמטי של 10  מדידות או של סך המדידות של מנות המים 
השוות, אם נמדדו יותר מ -10  מדידות  
מחשבים את הטמפרטורה 𝜃𝑃  לפי נוסחה  (7 ) :  
( 7 )  𝜃𝑃=50
𝜃𝑀−𝜃𝐶×𝜃𝑃′ 
שבה  
𝜃𝑃  -  טמפרטורת המים החמים המופקת ב עת עליית הטמפרטורה ב -50  קלווין  
𝜃𝑀  -  טמפרטורת ממוצעת  של המים (°צ  
𝜃𝐶  -  טמפרטורת המים הנכנסים ל אוגר  מהרשת (מי רשת  המים ) (°צ  
𝜃𝑃′ -  טמפרטורת המים הממוצעת בבדיקת תפוקת המים החמים (°צ  
מחשבים את ההפרש בין הטמפרטורה  𝜃𝑃  לבין טמפרטורת המים הנכנסים לאוגר  מהרשת  (𝜃𝐶 ) .  
5.4.2 . מקדם מיזוג  המים  
קובעים את מקדם המיזוג  (𝐹𝑀 )  על ידי השוואה בין הטמפרטורה הממוצעת של המים  המוּצאים  מהאוגר ,  
כשהמים הקרים זורמים לתוכו  (𝜃𝑃′)  ,לבי ן הטמפרטורה  האחידה של המים החמים ב אוגר  לפני  
תחילת הוצאתם מה אוגר  (𝜃𝐻 ) .  
מחשבים את מקדם מיזוג  המים  (באחוזים) לפי נוסחה  (8 ) :  
( 8 )  𝐹𝑀=𝜃𝐻−𝜃𝑃′
𝜃𝐻×100 
שבה  
𝐹𝑀  -  מקדם מיזוג  המים  
𝜃𝐻  -  טמפרטור ת  המים בבדיקת מקדם מיזוג המים (°צ  
𝜃𝑃′ -  טמפרטורת המים הממוצעת בבדיקת תפוקת המים החמים (°צ  
תהליך הבדיקה יהיה  כמפורט  להלן :  
-  מחממים את המים ב אוגר  לטמפרטורה  (𝜃𝐻 )  של  ° ( 60 ± 2 )  צ;  
-  לפני תחילת הבדיקה, מערבבים את המים ב אוגר  בספיקה של ארבע פעמים קיבול  האוגר  לשעה  
לפחות ,  בעזרת משאבה המס חררת את המים מצ  ידו התחתון של  האוגר  לצ  ידו העליון ;  
-  מחממים את המים ב אוגר  עד שטמפרטורת המים ביציאה מה אוגר  בזמן הסחרור משתנה בפחות  
מ- 1  קלווין  במשך 15  דקות. מפסיקים את הסחרור ומנתקים את מחמם  משאבת הסחרור ;  
-  מוציאים מה אוגר  כמות מים השווה לקיבול  האוגר  בספיקה קבועה של 10  ליטר לדקה ;  
-  המים הקרים הנכנסים ל אוגר  יהיו בטמפרטורה אחידה הנמוכה  מ- ° ( 23 ± 3 )  צ;   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
23 
 -  קוראים את טמפרטורות המים בכניסה וביציאה מה אוגר  במרווחי זמן קבועים (כל 15  שניות  
או פחות). מודדים את טמפרטורת המים תוך כדי זרימת המים בדיוק של 0 . 5°  צ;  
-  רושמים את  הטמפרטורה הממוצעת של מדידות המים החמים  (𝜃𝑃′) .  
5.4.3 . בדיקת אוגר  בעל גוף חימום עליון  
בודקים אוגר  בעל  גוף חימום עליון ,  כמפורט  להלן:  
ממלאים את ה אוגר  במי רשת  המים בטמפרטורה  𝜃𝐶. קובעים את הטמפרטורה בתרמוסטט העליון 
לטמפרטורה הגבוהה ב -35  קלווין מטמפרטור ה  𝜃𝐶 .  
מנתקים את גוף החימום התחתון מהזינה  
מחברים את ה אוגר  למקור ה זינה עד לניתוק הראשון של התרמוסטט העליון. מ ייד לאחר ניתוק  
התרמוסטט מנתקים את הזינה ומוציאים מה אוגר  מים חמים דרך צינור  המוצא , במנות שגודלן  
כ- 10%  מהקיבול הנומינלי ,  כשספיקת מי רשת המים הנכנסים לאוגר  היא 5  ליטר לדקה  
סך כמות המים שמוציאים מה אוגר  לא תהיה קטנה  מ- 2 5 %  מהקיבול הנומינלי של ה אוגר   
ולא גדולה מ -33%  ממנו  
מודדים את טמפרטורת המים במנות, עד שטמפרטורת המים קטנה ב -12  קלווין מטמפרטורת המים 
שנמדדה במנה השנייה. סוגרים את צינור  המוצא  ורושמים את כ מות המים שהוצאה מה אוגר .  
5.5 . בדיקת מכסה ההגנה מפלסטיק  של המכל  
5 . 5 . 1 .  עמידות בקרינה על -סגולה   
בודקים את  תכולת הפיח כמפורט ב תקן  הבין -לאומי  ISO 6964 . 
בודקים את פי זור הפיח כמפורט בתקן הבין -לאומי  ISO 18553 .  
פיזור הפיח יתאים לתמונות  A1, A2, A3  או B  שבתקן הבין -לאומי  SO 18553I .  
אם יצרן המכסה מצהיר שהמכסה שייצר אינו כולל תכולת פיח כמפורט לעיל , בודקים את המכסה 
כמפורט  בתקן האמריקני  ASTM  G154 -2006 .  
   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
24 
  6 .    נספח א  –  תווית סימון של אוגר חשמלי לחימום מים  
(למידע בלבד)  
 
להלן דוגמה לתווית סימון הכוללת את כל הנתונים הנדרשים בתקן זה.  
שם היצרן /היבואן  או סימן המסחר הרשום שלו        
כתובת         טלפון       
מין האוגר  
 
מתח נומינלי  (וולט)   
 
הספק מבוא נומינלי (וט)  
 
לחץ נומינלי ( בר)  
 
לחץ נומינלי של מחלף החום ( בר)  
 
קיבול נומינלי (ליטר)  קיבול מחלף החום (ליטר)      
 
אופן  ההתקנה  
 
מין  הציפ וי (אם יש)  
 
טיפוס הגנה קתודית (אם יש)  
 
מס' סידורי  
 
דרגת הגנה   
 
  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
25 
 7 .  נספח ב –  מרחבי התקנה  
(נורמטיבי)  
ב- 1 .  הדרישה למרחב הנחוץ להתקנת ה אוגר  משתנה לפי  אופן  התקנת ה אוגר  ולפי קיבולו הנומינלי.  
בכל בניין שיש להתקין בו אוגר  בעל ויסות תרמוסטטי ובידוד תרמי, יושאר  מרחב שמידותיו מאפשרות  
את התקנתו הנוחה של ה אוגר .  
ב- 2 .  המידות המינימליות של מרחבי  ההתקנה  יתאימו למידות ה אוגר  (לאורכו ולקוטרו) ולאופני  ההתקנה  
המפורטים להלן :  
א.  כאשר ה אוגר  תלוי  במצב אנכי  (אוגר  שמבוא המים ומוצא המים בו נמצאים בחלקו התחתון) , 
המרחק בינו לבין הרצפה  יהיה  500  מ"מ לפחות  (ראו  ציור ב- 1 ;)  
ב  כאשר  האוגר  עומד  על תחתיתו במצב אנכי , המרחק בינו לבין הקיר הסמוך  יהיה  5 0 0  מ"מ לפחות   
(ראו  ציור ב- 2 ;)  
רצוי להשאיר רווח בין תחתית ה אוגר  המותקן בעמידה לבין הרצפה, כדי להקטין את סכנת השיתוך 
ואת ההפסדים התרמיים ;  
ג.  כאשר  האוג ר  מונח במצב אופקי ( אוגר  שמבוא המים ומוצא המים בו נמצאים בקצהו) , המרחק בינו 
לבין הקיר הסמוך  יהיה  500  מ"מ לפחות (ראו ציור ב -3 ;)   
ד  כאשר  האוגר  תלוי במצב אופקי , המרחק בינו לבין קיר סמוך, חפץ קבוע או חפץ גדול או כבד שקשה 
להזיזו  יהיה 500  מ"מ לפחות  (ציור ב- 4 .)  
ציור ב -1  (המידות במ"מ  ציור ב -2  (המידות במ"מ  
ציור ב -3  (המידות במ"מ  ציור ב -4  (המידות במ"מ  
מקרא : 
𝐿𝑔   -   אורך  האוגר    ;    𝐷𝑔   -   קוטר  האוגר  
 
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
26 
  8 .  נספח ג  –  מיני  אוגר ים  
(נורמטיבי)  
 
 
 
 
מקרא לציור :  
א.  אוגר  סגור המתחבר למערכת סולארית  ו.  אוגר  סגור בעל מ חלף חום פנימי  
ב.  אוגר  סגור המתחבר למערכת סולארית  ז.  אוגר  סגור בעל מחלף חום חיצוני  
ג.  אוגר  סגור  ח.  אוגר  סגור הניזון ממכל אספקה  
ד.  אוגר  סגור  ט.  אוגר  בעל מוצא חופשי  
ה.  אוגר  סגור בעל מחלף חום לולייני פנימי  י.  אוגר  פתוח  
 
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
27 
 9 .    נספח ד –  הגנה על אוגרים  מפני שיתוך   
(נורמטיבי)  
ד- 1   .  מבוא   
נספח זה מבוסס על התק נים  הגרמני ים  DIN 4753 -3:2017  , DIN 4753 -4:2011  ו- DIN 4753 -7:2011 .  
להגנה על אוגרים  ביתיים מפני שיתוך יש חשיבות מבחינה בריאותית, מבחינה בטיחותית ו מבחינה 
צרכנית.  
נספח  זה דן ב -3  שיטות להגנה מפני שיתוך פנימי, כמפורט להלן :   
הערה :  
השיטות אי נן זהות מבחינת כושר ההגנה.  
א.  הגנה מפני שיתוך פנימי עבור מכל  עשוי פלדה בלתי  מחלידה  (ללא ציפוי)  עמידה בשיתוך  
(ראו סעיף ד -3 ;)  
ב  הגנה מפני שיתוך פנימי עבור מכל  עשוי פלד ה,  בעל ציפוי  אֵ מל ומצויד בהגנה קתודית  
(ראו סעי ף  ד- 4 ;)  
ג  הגנה מפני שיתוך פנימי עבור מכל  עשוי פלד ה,  בעל ציפוי  צבע (1 )  ומצויד בהגנה קתודית  
(ראו סעי פים ד- 4 . 4 . 3  ד- 4 . 4 . 4  וד -5 .)   
כדי להבטיח הגנה על האוגר  מפני שיתוך לאורך זמן ,  מומלץ  לפעול לפי כללי המקצוע הטובים   
(ראו נספח ו) , נוסף על הדרישות המפורטות בנספח זה.  
ד- 2 .  דרישות כלליות  
- חלקים פנימיים ש ל ה אוגר  הבאים במגע עם מים יעמדו בדרישות התקן הישראלי ת"י 5452 ;  
- באוגר  העשוי פלדה שאינה פלדה בלתי  מחלידה , כל הצינורות (צינורות מבוא, צינורות מוצא,  
צינורות גלישה, צינורות חיבור ממחלף חום ,  למחלף חום ,  מקולט שמש ולקולט שמש)   
יהיו ללא תפר ויתאימו לדרישות התקן הי שראלי ת"י 593 ; 
- טבלת המנגנון תוגן מפני שיתוך מבפנים ומבחוץ באמצעות אחת השיטות המתוארות בנספח זה ;  
- הדרישות הנוגעות להגנה קתודית מפני שיתוך , המפורטות בסעיף ד -4 .4 ,  חלות על אוגרים  בעלי ציפוי 
אמל  (הנידונים בסעיף ד -4 )  ועל אוגרים  בעלי ציפוי צבע  (הנידונים בסעיף ד -5 ) . 
                                        
( 1 )  צבע -  פולימר אורגני תרמוסטי, שאינו גומי.   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
28 
  ד- 3 .  אוגר ים  עשויים פלדה בלתי  מחלידה (ללא ציפוי)  
ד- 3 . 1 .    מיני הפלדה המותרים  
עקב ריכוז הכלורידים הגבוה במי השתייה בישראל והט מפרטורות הגבוהות  של המים באוגר ים  ללא  
ציפוי פנימי ,  מכל עשוי פלדה בלתי  מחלידה יהיה מהמינים המפורטים להלן בלבד:  
-  פלדות בלתי  מחלידות א וסטניטיות וסופר -אוסטניטיות  austenitic and super -austenitic ) ;)  
-  פלדות אוסטניטיות -פ ריטיות  (דופלקס )  (austenitic -ferritic, duplex ;) 
-  פלדות פ ריטיות בעלות ריכוז כרום  של  19%  לפחות, שמספר PREN( 2 ) שלהן הוא 34  לפחות  
בודקים את התאמת חומרי המבנה לפי התקנים האירופ יים EN 10088 -1  , EN 10088 -5  , EN 10028 -1  
(לרבות  A1:2009 )  ו- EN 10028 -7 .  
בטבלה ד -1  מובאות דוגמות לפלדות בלתי  מחלידות המתאימות לשמש ב אוגר ים  ללא ציפוי.  
טבלה ד -1  –  דוגמות לפלדות בלתי  מחלידות המתאימות לשמש ב אוגר ים  ללא ציפוי  
כינוי EN No/ UNS(א  תרכובת  הפלדה  טיפוס  הפלדה  מספר 
PREN 
1.4539 / N08904  X1NiCrMoCuN25 -20-5  אוסטניטית  36 
1.4547 / S31254/ SS2378  X1NiCrMoCuN20 -18-7  אוסטניטית  44 
1.4529 / N08926  X1NiCrMoCu25 -20-7  אוסטניטית  43 
1.4563 / N08028  X1NiCrMoCu31 -27-4  אוסטניטית  38 
1.4592 / S44600  X2CrMoTi29 -4  פ ריטית  40 
1.4462 / S31803/ S32205  X2CrNiMoN22 -5-3  דופלקס  35 
1.4410 / S32750  X2CrNiMoN25 -7-4  סופר -דופלקס  40 
1.4507 / S32520  X2CrNiMoCuN25 -6-3  סופר -דופלקס  40 
הער ה לטבלה :  
(א)  לתרכובות הפלדה המפורטות בתקנים אירופיים כינויי EN. בצפון אמריקה נהוגים כינויי  
Unified Numbering  System (UNS)  להגדר ה של  תרכובות פלדה.  
ד- 3 . 2 .    פגמים  מותרים  במכלים  מפלדה בלתי מחלידה ללא ציפוי  
הפגמים  המותרים  בריתוך בפלדות בלתי  מחלידות יהיו לפי Table 1  שבתקן הבין -לאומי   
ISO 5817:2003 .  
                                        
( 2 )   Pitting Resistance Equivalent Number – PREN , כמוגדר בתקן האירופי  1- EN 10088 .  ה- PREN  משמש להערכת 
עמידות בשיתוך נקודתי ( pitting) בפלדות בלתי  מחלידות.  
ה- PREN  מחושב באמצעות אחת הנוסחות האלה  
א. בפלדות דופלקס, אוסטניטיות ופריטיות:   PREN = Cr% + 3.3 × Mo% + 16 × N%  
בבפלדות אוסטניטיות בעלות אחוז מוליבדן גדול מ -3%  : PREN = Cr% + 3.3 × Mo% + 30 × N%   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
29 
 ד- 4 .  אוגר ים  בעלי  ציפוי  א מָל (3 )   
ציפוי  האמל, השמתו ובדיקתו יהיו כמפו רט בתקן הגרמני DIN 4753 -3:2017  המובא  להלן בתרגומו  
לעברית  בשינויים ובתוספות לאומיים.  
הערה  1 :  
השינויים  והתוספות  הלאומיים  לסעיפי  התקן  הגרמני  מובאים  בגופן שונה.  
הערה  2 :  
סעיפים  2  ו- 3  של התקן הגרמני DIN 4753 -3:2017  משולבים  בסעיף  1 . 2  (אזכורים  נורמטיביים )  
ו- 1 . 3  (מונחים  והגדרות ) של  תקן  זה,  בהתאמה.  
יתר  סעיפי התקן הגרמני DIN 4753 -3:2017  מובאים  בתרגומם לעברית בסעיף זה (ד -4  . )  
המספרים העשרוניים של סעיפי תקן זה מתאימים  למספור  הסעיפים הראשי בתקן הגרמני (לדוגמה, סעיף ד -4 . 1  
בתקן ישראלי זה הוא סעיף 1  של  התקן הגרמני ). 
ד- 4 . 1 .  חלות  
סעיף  זה מגדיר את הדרישות לציפוי אמל של מכל י פלדה (לרבות  אבזרים ) ול הגנה קתודית  מפני 
שיתוך בצד של מי השתייה .  
ד- 4 . 2 .  אזכורים  נורמטיביים  
 ראו סעיף 1.2. 
ד- 4 . 3 .  הגדרות   
 ראו סעיף 1.3. 
ד- 4 . 4. דרישות  
ד- 4 . 4 . 1 .   כללי  
לצורך  היישום של סעיף  זה חלים  המונחים המפו רטים  בתקן  האירופי  EN 12897   
ובתק נים  הגרמני ים  DIN 4753 -1:2011  ו-DIN 4753 -7:2011 .  
ד- 4 . 4 . 2 . חומרי העבודה ובניית ה מכל  
הסעיף אינו חל. 
ד- 4 . 4 . 3.  הגנה קתודית  מפני שיתוך  
כדי למנוע נזקי שיתוך תסופק הגנה קתודית  מפני שיתוך. ההגנה הקתודית  מפני שיתוך תתוכנן כך 
שיהיה פ וטנציאל הגנה מספיק בכל הנקודות ב מכל  המוגנות על ידי הציפוי.  
יתאפשרו שני טיפוסים  של אנודות:  
- אנודה גלוונית (המכונה גם  "אנוד ת  הקרבה "); וכן  
- אנוד ה  הניזונה  ממקור זרם חיצוני (אנודה הפועלת בזרם מאולץ) . 
                                        
(3 )  ציפו י אמל הוא ציפוי אי -אורגני, במצב זכוכיתי, הנצמד לפני המתכת בטמפרטורה גבוהה מ -° 800  צ' בתהליך היתוך .  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
30 
  ד- 4 . 4 . 4. דרישות ובדיקות עבור הגנה קתודית  מפני שיתוך  
ד- 4 . 4 . 4 . 1 . תכנון של אנודות הגנה  
ד- 4 . 4 . 4 . 1 . 1 .  אנודה גלוונית  
האנודה הגלוונית תתוכנן ותותקן כראוי כך שתובטח תקופת הגנה של שנתיים  לפחות לאחר 
תחילת השימוש . 
במקרה של ציפוי אמל ו של צריכת זרם הגנה (ראו נספח ה), מסת האנודה תהיה  
0 . 2  ק"ג למ"ר לפחות משטח ה מכל  המצופה אמל . המידות  הגאומטרי ות  (אורך , קוטר ) ומצב  
ההתקנה של האנודה הגלוונית יי קבעו  כך שפוטנציאל ההגנה הקתודית יושג בכל המצבים   
של ה מכל .  
ד-4 . 4 . 4 . 1 . 2.  אנודות הניזונות  ממקור  זרם  חיצוני  
מערכות אנודות הניזונות  ממקור זרם חיצוני  (כלומר אנודה ניטרלית  המותקנת ביחידה יחד עם 
המעגלים  החשמליים  הנדרש ים)  יתאימו  מבחינת  אספקת  הכוח ו מבחינת המבנה  לדרישות  החלות  
עליהן  לפרק  זמן  ממושך  ללא תחזוקה.  
ד-4 . 4 . 4 . 2 . פוטנציאל האלקטרודה של אנודות גלווניות  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 4 . 4 . 3 . בטיחות היגיינית  
אנודות גלווניות ממגנזיום יתאימו לתקן האירופי EN 12438 .אנודות הניזונות  ממקור זרם חיצוני  
הן אלקטרודות ניטרליות  היכולות ,  לדוגמה , להיות עשויות ממתכת אצילה עם ציפוי של תחמוצת 
טיטניום . 
ניתן לבדוק התאמה לתקן האירופי EN 12438 על ידי בדיקת התיעוד. 
ד-4 . 4 . 4 . 4 . סידור האנודות ב מכל  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 4 . 4 . 5 . פעולות  למניעת הצטברות ש ל גזים מ סוכנים  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 4 . 4 . 6 . בקרת הפעולה של אנודות גלווניות ושל אנודות הניזונות  ממקור זרם  חיצוני  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 4 . 4 . 7 . בדיקת פוטנציאל האלקטרודה של המכל  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 4 . 4 . 8 . אבטחת איכות  
הסעיף אינו חל. 
ד- 4 . 5 .  דרישות לציפוי האמל  
ציפוי האמל יהיה עשוי חומרים זכוכיתיים או קרמיים, הנצמדים אל פני המתכת הפנימיים של  
האוגר על ידי קלייה בטמפרטורות גבוהות. 
כל חלקי הצינורות באוגר הבאים במגע עם מים יצופו מבחוץ ומבפנים בציפוי הגנה זהה לציפוי 
המכל.  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
31 
 ד-4 . 5 . 1.   עובי השכבה  
עובי השכבה יהיה  0 . 1 5 מ"מ  לפחות . ייתכנו מקומות עבים יותר ,  כל עוד הם בלתי נמנעים מבחינה 
טכנית והם קיימים במידה מוגבלת בלבד . בודקים  לפי  סעיף ד- 4 . 6 . 1.  
ד-4 . 5 . 2.  גימור פני שטח  
ד-4 . 5 . 2 . 1. כללי  
ציפוי האמל המגן על משטחי הדפנות הפנימיות של ה מכל  יהיה שלם , חלק ואחיד  (הכתוב  
בסוגריים אינו חל).  
הציפוי שעל משטחי האיטום י יושם  כך שה איטום  לא ייפגע . 
בודקים  לפי סעיף  ד- 4 . 6 . 2 . 1. 
ד-4 . 5 . 2 . 2. פגמים  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 5 . 2 . 3. נקודות שיתוך  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 5 . 2 . 4. צריכת זרם הגנה תקנית עבור  אוגרים בעלי קיבולת נומינלית של  1 , 0 0 0 ליטר  או יותר  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 5 . 2 . 5. סך  שטח מותר לפגמים ונקודות שיתוך עבור אוגרים בעלי קיבולת נומינלית  הגדולה  
מ- 1 , 0 0 0 ליטר  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 5 . 3. מאפיינים מכניים  
ד-4 . 5 . 3 . 1. חוזק הידבקות  
לאחר פגיעה בציפוי האמל , יהיה אפשר לזהות בבירור שאריות אמל על פני משטח הפלדה .  
משטח הפלדה לא י יראה כסוף . 
בודקים  חזותית .  
ד-4 . 5 . 4. עמידות פיזיקלית וכימית  
ד-4 . 5 . 4 . 1. עמידות בחילופי טמפרטורה  (מידת  הבלייה ) 
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 5 . 4 . 2. עמידות במים חמים  
שיעור ה פסד  המשקל  של האמל לא  יהיה  גדול  מ- 30 ג'  למ"ר לאחר קיום הבדיקה . 
בודקים  לפי סעיף  ד- 4 . 6 . 4 . 2. 
ד-4 . 5 . 4 . 3. עמידות בחומצ ות 
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 5 . 5. בטיחות היגיינית  
הסעיף אינו חל.  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
32 
  ד- 4 . 6 .  בדיקה  
ד-4 . 6 . 1. עובי השכבה  
עובי השכבה ייקבע על ידי מדידת דוגמות  הבדיקה . מודדים  ב- 5 נקודות שונות ב מכל .  
מתוך  5 המדידות יחושב הערך הממוצע . נקודות המדידה ייקבעו באופן ספציפי לכל מכל . 
ד-4 . 6 . 2. גימ ור פני השטח  
ד-4 . 6 . 2 . 1. כללי  
הבדיקה שציפוי האמל שלם , אחיד וחלק ,  וכן אם קיים חוסר אחידות על משטחי האיטום ,  
תהיה  בדיקה  חזותית . 
הערה לאומית: 
הכתוב בפסקה השנייה, המתחילה במילים "Für die Prüfung "והמסתיימת במילים  
"verwendet werden", אינו חל. 
ד-4 . 6 . 2 . 2. צריכת זר ם הגנה תקנית עבור מכלים  בעלי קיבולת נומינלית הקטנה מ -1 , 0 0 0 ליטר  
הסעיף אינו חל. 
ד- 4 . 6 . 2 . 3. סיכומי שטח לפגמים ו לנקודות שיתוך עבור  מכלים  בעלי קיבולת נומינלית  הגדולה  
מ- 1 , 0 0 0 ליטר  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 6 . 3.  מאפיינים מכניים (חוזק  הידבקות ) 
ד- 4 . 6 . 3 . 1 .  תבוצע פגיעה באמל של ה מכל  על ידי הפלת כדור (מתכת ), על ידי התנגשות או על ידי מכות פטיש .  
לאחר מכן ת יערך  בדיקה חזותית לפי סעיף ד- 4 . 5 . 3 . 1.  
ד-4 . 6 . 4. מידות פיזיקלי ות וכימי ות  
ד- 4 . 6 . 4 . 1. עמידות בחילופי טמפרטורה  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 6 . 4 . 2. עמידות במים חמים  
ד-4 . 6 . 4 . 2 . 1. דוגמות  הבדיקה  
בודקים לפי התקן האוסטרלי/הניו-זילנדי  AS/NZS 4692.1:2005 (R2016)   
( Annex M). משך הבדיקהיהיה 144 שעות. 
לצורך הבדיקה יוכנו דוגמות  בדיקה  לפי  התקן הבין -לאומי  ISO 28706 -2  ,ויחולו עליה ן  
ההוראות ה אלה : 
הדוגמות  (בגודל  105 מ"מ  × 105  מ"מ או בקוטר של  105 מ"מ ) ייוצרו מאותה מתכת המשמשת  
את המרכיבים העיקריים של ה מכל  (כגון המעטפת ). הדוגמות  יכללו קדח בקוטר של כ -5 מ"מ  
במרכז המרוחק  4 מ"מ מהקצה . הכנת  האמל וציפוי ו  יהיו לפי  תנאי ההכנה והציפוי של האוגר. 
החלק האחורי של הדוגמה  יהיה בכל מקרה מוגן מפני שיתוך באמצעות שכבה דקה של א מל. 
לאחר הייבוש , מחממים  את  הדוגמה  עם האוגר  או בתוכו , בתנאים המקובלים בדרך כלל .  
דוגמות  שעובי  המתכת  בהן  גדול  מ- 2 . 1 מ"מ חורג ות  מגבולות  העומס  המותר  של  200 ג' במאזניים  
רגישים  תקניים (בדיוק  של  0 . 2 מ"ג ), ולכן יש לשקול אות ן  במאזניים מיוחדים .  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
33 
 ד-4 . 6 . 4 . 2 . 2. התקנים  
הסעיף  אינו חל. 
ד-4 . 6 . 4 . 2 . 3. תמיסת בדיקה  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 6 . 4 . 2 . 4. ביצוע  
הבדיקה מורכבת ממחזור  בדיקות  של  6 ימים (144 שעות).  
הערה לאומית: 
המשפט השני בסעיף, המתחיל במילים "Die Prüflösung wird" והמסתיים במילים  
"ohne Wassererneuerung", אינו חל 
ד-4 . 6 . 4 . 3. עמי דות בחומצות  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 6 . 5. בטיחות היגיינית  
הסעיף אינו חל. 
ד-4 . 6 . 6. בדיקות עמידות  עבור אוגרים – בדיקות סף לחץ  
הסעיף אינו חל. 
ד- 4 . 7 .  בקרה במסגרת אבטחת האיכות  
הסעיף אינו חל. 
ד- 4 . 8 .  סימון  
הסעיף אינו חל. 
ד- .A 4 .  נספח א (נורמטיבי)  –  בדיקת הבטיחות ההיגיינ ית   
הנספח אינו חל. 
ד- 5 .  אוגר ים  בעלי ציפוי צבע  
ציפוי  צבע, השמתו ובדיקתו יהיו כמפורט בתקן הגרמני DIN 4753 -4:2011  המובא להלן  בתרגומו  
לעברית , בשינויים  ובתוספות  לאומיים .  
הערה  1 :  
השינויים  והתוספות הלאומיים  מובאים  בגופן שונה.  
הערה  2 :   
סעיפים  2  ו- 3  של התקן הגרמני  DIN 4753 -4:2011  משולבים  בסעיף  1 . 2  (אזכורים נורמטיביים ) ו- 1 . 3   
(מונחים והגדרות ) של  תקן  זה,  בהתאמה .  
יתר  סעיפי התקן הגרמני DIN 4753 -4:2011  מובאים בתרגומם לעברית בסעיף זה (ד -5 ) .  המספרים  העשרוניים 
של סעיפי תקן זה מתאימים ל מספור  הסעיפים הראשי בתקן הגרמני (לדוגמ ה, סעיף ד -5 . 1  בתקן ישראלי זה  הוא 
סעיף  1  של  התקן  הגרמני ).  
ד-5 . 1 . חלות  
סעיף  זה חל על הגנת מכל י פלדה מפני שיתוך בצד של מי  השתייה  באמצעות חומרי ציפוי עשויים שרף 
סינתטי המתקשה בחום .   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
34 
  הערה :  
ציפויי חומר אטימה ,  עשוי שרף סינתטי המתקשה בחום ,  המודבקים לפלדה ואשר עומד ים בדרישות תקן זה 
נחשבים עמידים בשיתוך לפי התקן האירופי  EN 12897.  
ד- 5 . 2 .  אזכורים  נורמטיביים  
 ראו סעיף 1.2. 
ד- 5 . 3 .  הגדרות   
 ראו סעיף 1.3. 
ד-5 . 4 . דרישות כלליות  
לצורך  היישום  של סעיף  זה חלים  המונחים המפורטים  בתקן האירופי  EN 12897  ובתקן הגרמני  
DIN 4753 -1:2011 . 
ד- 5 . 4 . 1 . כללי  
על  אוגרים  סגור ים לחימום  מים בעקיפין  חלות דרישות התקן האירופי  EN 12897  או דרישות 
התקנים הגרמניים DIN 4753 -1:2011  או DIN 4753 -7:2011 . 
ד- 5 . 4 . 2.  מבנה  המכל  וייצורו   
המבנה  והייצור של מרכיבי  המכל  יאפשרו השמה  מבוקרת  ובת -קיימה  של הציפוי הפלסטי . 
הציפוי  לא יפצה על פגמים מבניים ולא ישפיע על הדחיסות , ויהיה מודבק היטב לתשתית . 
כאשר  נעשה  שימוש  באמצעי  חימום , הציפוי  לא ייפגע  במהלך  הרכבה , התחזוקה  או  התפעול . 
הערה לאומית: 
המשפט המתחיל במילים "Die in DIN EN 14879 -1  "אינו חל. 
חיבורי המכל  ונקודות  האחיזה יהיו מסודרים ומתוכננים  כך שלא ייגרם כל נזק להגנה מפני שיתוך 
בעת הרכבה ותחזוקה המבוצעות כהלכה . 
ד- 5 . 4 . 3 .  הכנת המשטחים המיועדים לציפוי  
ד-5 . 4 . 3 .1 . טיפול בר   תכים  
כל חוסר אחידות על הר  תך  יתוקן לפני הכנת המשטח לפי סעיף ד- 5 . 4 . 3 . 2 .  
נתז י  ריתוך קיימ ים  יוסרו . 
ד-5 . 4 . 3 .2 . הכנת המשט ח 
כל הקצוות יהיו מעוגלים ומותאמים לציפוי . 
משטח ה מכל  המיועד לציפוי יתאים לדרגה  Sa 2 ½  לפי  התקן הבין -לאומי  ISO 12944 -4 . 
יש  לוודא  כי המשטח נקי לחלוטין .  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
35 
 ד- 5 . 4 . 4 . המשך עיבוד  
הציפוי יבוצע  מי יד לאחר הכנת המשטח לפי סעיף ד- 5 . 4 . 3 . 2. 
בפרק  הזמן  שבין  הליטוש לבין הציפוי , טמפרטורת פני השטח של ה מכל  לא תהיה קטנה 
מטמפרטורת נקודת  העיבוי  המתאימה של המים . 
ד-5. 5 . דרישות לציפוי ה צבע  
ד- 5 . 5 . 1 .  כללי  
ציפוי ה צבע  יי עשה מחומרי ציפוי על בסיס פלסטי המודבק באמצעות שרף סינתטי המתקשה בחום .  
הערה לאומית:  
המשפט המתחיל במילים "Rezepturen und Qu alitäten  "והמסתייםבמילים  "sind einzuhalten "אינו חל.   
ההשמה  והטיפול בחום של ציפויים פלסטיים אלה י בוצעו  לפי הוראות יצרן הציפוי . הציפוי ייצור 
שכבה סגורה , אחידה וחלקה . הציפוי יושם  בריסוס , בהברשה , בטבילה  או/ וגם בהצפה . במקרה של 
כמה שכבות , כל שכבה  תושם ותטופל ב נפרד . החיבורים בין השכבות לבין עצמן ובינ יהן לבין ה מכל  
יהיו בני- קיימה . 
ד- 5 . 5 . 2 . עובי השכבה  
עובי שכבה ממוצע של הציפוי כולו יהיה  250  מיקרומטר  לפחות. עובי השכבה לא יהיה קטן   
מ- 200  מיקרומטר  בשום נקודה .  
הערה לאומית:  
המשפט המתחיל במילים "Die Dicke der "והמסתייםבמילים " nicht überschreiten "אינו חל. 
העובי המינימלי של הציפוי של טבלת המנגנון יהיה 150 מיקרומטר. 
בודקים  לפי סע יף  ד- 5 . 6 . 1. 
הערה לאומית  
ההפניה לסעיף ד-5.6.4 אינה חלה. 
ד- 5 . 5 . 3 . גימור פני שטח  
ד-5. 5 . 3 . 1 . פגמים  
הסעיף אינו חל. 
ד-5. 5 . 3 . 2 . תיקון פגמים  
הסעיף אינו חל. 
ד-5. 5 . 3 . 3 . חוזק הידבקות  
בבדיקה  לפי  סעיף ד- 5 . 6 . 3 ,לא יהיו בציפוי הצבע  בועות או היפרדויות  כלשהן מה מכל . 
ד- 5 . 5 . 4 . עמידות פיזיקלית וכימית  
ד-5. 5 . 4 . 1 . עמידות בחילופי טמפרטורה  
בבדיקת עמידות  בחילופי  טמפרטורה לפי  סעיף ד- 5 . 6 . 5 ,לא יהיה אפשר  לראות, לאחר  הגדלה  
פי  10 ,נזקים גלויים ובכללם סדקים , בועות , נקבוביות , שאריות , נפיחות או שינויים ניכרים   
(לרבות  שינוי צבע וחספוס של פני השטח ). 
ד-5. 5 . 4 . 2 . עמידות בפ יעפוע של מים חמים  
הסעיף אינו חל.  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
36 
  ד-5. 5 . 5 . בטיחות היגיינית  
הסעיף אינו חל. 
ד-5. 6 . בדיקה  
ד- 5 . 6 . 1 . עובי השכבה  
בודקים  בב דיקה לא הרסנית את  עובי השכבה לפי התקנים  הבין -לאומיים  ISO 2178 , ISO 2064  או  
לפי התקן האירופי EN 14879 -4  .  
על כל מטר מרובע (מ "ר ) של משטח מצופה של ה מכל , מודדים  את עובי השכבה ב -5  נקודות שונות , 
במרחק מינימלי של  20 מ"מ מקצות ה מכל . הערך הגדול  ביותר והקטן  ביותר וכ ן הערך הממוצע , 
יי רשמו כתוצאת המדידה . 
ד- 5 . 6 . 2 . בדיקת מתח גבוה  
לבדיקת היעדר נקבוביות יעשה שימוש בהתקן בדיקה  בזרם ישר  בעל חיווי  קולי  העומד  בדרישות  
התקן האירופי EN 14430 .מתח הבדיקה עבור עובי שכבה ממוצע של  250  מיקרומטר  יהיה   
800  וולט  עד  1 , 0 0 0  וולט . 
הבדיקה תיער ך  על כל פני השטח של הציפוי שהתקשה על ידי סריקה רציפה באמצעות אלקטרודת 
בדיקה . בדיקת הדפנות  הפנימיות של  הצינור  תיערך  על ידי משיכת אלקטרודה עגולה (מברשת  
עגולה ) בעלת קוטר מתאים דרך הצינור . 
ד- 5 . 6 . 3 . חוזק הידבקות  
חוזק ההידבקות  יוכח על ידי בדיקת חיתוך צולב לפי הת קן  הבין -לאומי  ISO 2409 .נוסף על כך,  
ניתן לבצע בדיקות מתאימות אחרות , כגון בדיקת קילוף , בדיק ה קולית  או בדיקת ס ריטה .  
תהליכי הבדיקה יצוינו בדוח הבדיקה . 
ד- 5 . 6 . 4 . בחינה מיקרוסקופית  
הסעיף אינו חל. 
ד- 5 . 6 . 5 . עמידות בחילופי טמפרטורה  
ד-5 . 6 . 5 .1 . הקמת עמדת הבדיקה  
מער ך הבדיקה יהיה מורכב משני מכלים , ומתוכם מכל  (1 ) יכיל  מים בטמפרטורה של  95°  צ'   
מהאוגר  הנבדק וישמור על טמפרטורה זו , ואילו מכל  (2 ) יכיל מים טריים בטמפרטורה של  15°  צ'. 
המים המחוממים יועברו מהאוגר  הנבדק אל מכל  (1 ) באמצעות מתקן חילוף מתאים .  
לאחר  שהאוגר  הנבדק התר וקן לחלוטין , יש  למלאו  במים טריים בטמפרטורה של 15° צ' מ מכל  (2 ) .  
לאחר כל  10 פעולות חילוף , יש למלא את האוגר  הנבדק במים טריים ולחמם כדי להשפיע על 
הציפוי גם באמצעות חמצן המומס במים הטריים .  
ד-5 . 6 . 5 .2 . ביצוע הבדיקה  
החלפת התכולה של  המים החמים או הקרים ת בוצע בלחץ  התפעול המצוין עבור האוגר  הנבדק . 
עבור מהירות החלפת המים , יילקח כבסיס קוטר צינור הניקוז ללא אבזרים .  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
37 
 ד- 5 . 6 . 6 . בדיקת חלקים מתוך הדופן של האוגר  הנבדק לפי סעיף ד -5 . 6 . 5 
מיי ד לאחר בדיקת העמידות בחילופי טמפרטורה לפי סעיף  ד- 5 . 6 . 5 ,בודקים  את האוגר  הנבדק 
בבדיקה חזותית . 
לאחר זמן ייבוש של  24 שעות לפחות בטמפרטורת חדר של  ° ( 20 ± 5 )  צ', בודקים  שוב  חלקים מתוך 
הדופן באזור תפר הריתוך לפי סעי ף  ד- 5 . 6 . 3 .  
הערה לאומית: 
ההפניה לסעיף ד-5.6.4 אינה חלה. 
ד-5. 7 . בדיקה עבור אישור הציפוי  
הסעיף אינו חל. 
ד-5. 8 . תיעוד על ידי מבצע הציפוי  
הסעיף אינו חל. 
ד-5. 9 . בקרה  
הסעיף אינו חל. 
ד-5. 10 . סימון  
הסעיף אינו חל. 
ד-5. 11 . הוראות הפעלה  
הסעיף אינו חל. 
נספח ה –  בדיקת טיב הציפוי באוגר  בעזרת צריכת זרם  הגנה  קתודי  נורמטיבי  
(נורמטיבי)  
צריכת זרם ההגנה הקתודי הנורמטיבי  באוגר  מהווה מדד  לשלמות הציפוי .  
ה- 1 .  מערך הבדי קה  
עורכים את הבדיקה על אוגר  חדש  שטרם נעשה בו שימוש כלשהו .  
לפני הבדיקה מבודדים או מסירים חלקים מהאוגר שלא צופו .  
האלקטרוד ה  שתשמש לבדיקה תהיה  מבודדת  חשמלית  מגוף  האוגר , ו תהיה עשויה מברזל לא מגולוון  
או מנירוסטה .  
יש לטבול את אלקטרודת הבדיקה מראש  בחומצה אצטית בר יכוז 5%  (משקלי , ולשטוף ממנה את 
שארית החומצה לפני המדידה .  
 מכינים מערך בדיקה כמתואר  בציור ה -1 .   
  
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
38 
   מערך הבדיקה  כולל  את המפורט להלן :  
 מד- מתח בעל התנגדות כניסה פנימית שאינה 
קטנה  מ- 10  מגה אום/וולט ; 
 מד- זרם בעל התנגדות פנימית שאינה גדולה   
מ- 5  אום;  
 ספק זרם ישר (סו ללה של  1 . 5  וולט ; 
 תרמומטר ; 
 מד מוליכות חשמלית של תמיסות . 
 
ציור ה -1  –  מערך בדיקה ל מדידת צריכת זרם  הגנה  קתודי נורמטיבי  
ממלאים  את ה אוגר  במי רשת המים  בטמפרטורה  של  20°  צ' ,  ומוסיפים למי  רשת המים  נתרן כלורי עד 
שמתקבלת  תמיסה עם מוליכות  סגולית  של (10 0 0± 100 )  מיקרוסי מנס  לס"מ . 
מודדים את המתח לאחר  2  דקות ; מחברים את אלקטרודת  ההקרבה  (הקתודה ) ממגנזיום  להדק החיובי 
של מד המתח.  מודדים את הזרם, את הטמפרטורה, את המתח ו את  המוליכות החשמלית.  
המתח  הנמדד על פני ספק  הזרם הישר  יהיה 1 . 4  וולט לפחות  
ה- 2 .  חישוב זרם ההגנה הקתודי הנורמטיב י  
 מחשבים את זרם ההגנה הקתודי הנורמטיבי ( 𝐼𝑁) לפי נוסחה (ה- 1 )  .  
 זרם ההגנה הקתודי הנורמטיבי לא יהיה גדול מ -2 2 . 5  מיליאמפר למ"ר .  
(ה- 1 )  𝐼𝑁=𝐼𝑀
𝐴𝐾⋅𝑈𝑜
𝑈𝑀⋅𝑓(𝐺)⋅𝑓(𝑥) 
שבה   
𝐼𝑀  -   הזרם החשמלי הנמדד (מיליאמפר  
𝑈𝑜   -   מתח הייחוס  (1 . 5  וולט   
𝑈𝑀  -   המתח החשמלי הנמדד  (וולט)  
𝐴𝐾  -   שטח ציפוי האמ ל  שבמגע עם המים (מ"ר )   
𝑓(𝐺)  -   מקדם התיקון לפי נוסחה ה- 2 )  
𝑓(𝑥)  -   מקדם התיקון לפי נוסחה ה- 3 )  
 
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
39 
 מחשבים את מקדם  התיקון  לתלות  של צפיפות  הזרם במבנה האלקטרודה לפי נוסחה (ה -2 ) : 
(ה- 2 )  𝑓(𝐺)=(17.69−0.016  55⋅𝑑𝐴)⋅10−6𝑑𝐴2+4⋅𝑑𝐴⋅𝑙𝐴
𝐴𝐾+(30.94+0.169  2⋅𝑑𝐴)
⋅10−6𝑑𝐴3+580  000
𝑑𝐴 
שבה  
𝑙𝐴  -   אורך ה אלקטרודה  (מ"מ)  
𝑑𝐴  -   קוטר ה אלקטרודה  (מ"מ)  
𝐴𝐾  -   שטח ציפוי  האמל במגע עם המים (מ"ר)  
מנרמלים את זרם ההגנה הקתודי הנורמטיבי הנמדד לדרישת המדידה ב -1000  מיקרוסימנס בעזרת 
נוסחה (ה -3 ) :  
(ה- 3 )  𝑓(𝑥)=0.0715 +0.000  9285 ⋅𝐾(𝜎) 
שבה  
𝐾(𝜎)  -   המוליכות החשמלית של התמיסה הנבדקת בטמפרטורת הבדיקה  (מיקרוסימנס לס"מ)  
ה- 3 .  דוח בדיקת צריכת  זרם ההגנה הקתודי הנורמטיבי  
מכינים  דוח בדיקה של זרם  ההגנה  הקתודי  הנורמטיבי . הדוח יכיל את הפרטים האלה :  
-  מין  האוגר ; 
-  מין  צי פוי האמל ( חד- שכבתי או רב -שכבתי);   
-  שטח צ יפוי האמל 𝐴𝐾  (מ"ר  
-  אורך ה אלקטרודה  (מ"מ);  
-  קוטר ה אלקטרודה  (מ"מ);  
-  הטמפרטורה של תמיסת הבדיקה  (°צ' ); 
-  המוליכות החשמלית שנמדדה בתמיסת ה בדיקה  (מיקרוסימנס לס"מ);  
-  המתח  החשמלי שנמדד בבדיקה (וולט);  
-  הזרם  החשמלי  שנמדד  בבדיקה,  𝐼𝑀  (מיליאמפר  
-  הזרם  החשמל י  הנורמטיבי  המחושב,   𝐼𝑁  (מיליאמפר למ"ר).   
טיוטה ל ת"י 69  ( 20 20 )  
 
40 
  נספח ו  –  כללי המקצוע הטובים להבטחת עמיד ות ה אוגר  בשיתוך  
(למידע  בלבד )  
בנספח זה מפורטים כללי המקצוע  הטובים  שמומלץ  לנקוט כדי להבטיח ,  שאוגר  העומד בדרישות  סעיף 3 . 3  
וב דרישות נספח ד יהיה עמיד ב שיתוך  לאורך זמן.  
הכללים המפורטים בנספח זה נוגעים  לכל תהליך ייצור מכל  המים  של האוגר  –  תכנון המכל, רכישת חומרי 
הגלם, ייצור המכל ,  עי בוד  שטח הפנים של המכל  לקראת השמת  הצי פוי,  השמת  הצי פוי  –  ול בדיקות המומלצות 
בכל אחד משלבים אלה.  
ו- 1 .  כללי  
- השטח החיצוני של מכל המים ,  המבודד בחומר שאינו נצמד אליו, יטופל בטיפול מונע שיתוך ;  
- האוגר  והצינורות שב ו  והחומרים שמהם הם עשויים יתאימו לכ ל הדרישות הרלוונטיות של נספח ד ;  
- האוגר  והצינורות שב ו  יטופלו, ירותכו ופני השטח שלהם יוכ ן  לציפוי כמפורט בנספח ד ל פי מין 
הציפוי (ראו  סעיף 3 . 3 . 3 . 2 ) ;  
- תכן החיבורים ימנע שיתוך באזור הפתחים, הצינורות, האוגן וטבלת המנגנון ; 
- לבידוד תרמי בין המכל לבין המעטפת ישמשו רק ח ומרים שאינם גורמים לשיתוך.  
אם יש חשש לשחרור חומרים משתכים מחומרי הבידוד, יינקטו צעדים מיוחדים להגנה מפניהם.  
ו- 2 .  הגנה  על  המכל  מפני  שיתוך  
- החומרים, הציפויים והאבזרים לא יצריכו פעולות תחזוקה מיוחדות ; 
- כל הפלדות המיועדות לציפוי יתאימו לציפוי המתוכנן עבורן , ולה כנת השטח הנדרשת לציפוי זה ; 
- יצרן המכל ירכוש חומרים רק מסַפקים המחויבים לנעקבוּת (4 )  ( traceability )  ביחס לסַ פקיהם ;  
- יצרן המכל ישמור את כל תעודות האיכות מתהליך הייצור שלו ושל ספקיו.  
תעודות של מאפייני המתכת ייחשבו תעודות איכות  מתהליכי הייצור של המתכת או ממעבדה 
מוסמכת לבדיקות אלה ; 
- יצרן המכל ישמור את  הנחיות ההשמה  של יצרני חומרי הגלם ; 
- יצרן ה אוגר  יציג, לפי דריש ה של  בודק חיצוני, תיעוד של החומרים ו של התהליכים ; 
- בדיקות הלחץ הנדרשות ב אוגר  (כחלק מבדיקות הבטיחות) ייעשו לפני השמת שכבת הציפוי הפנימי 
להגנה מפני שיתוך ; 
- תובטח תק ינותם של כל האלמנטים המגינים מפני שיתוך גם בעת פעילות תחזוקה ; 
- כל החיבורים בתוך ה אוגר  ואליו לא יגרמו להאצת השיתוך. יימנע שימוש בצמדי מתכות שאינן 
מתאימות ביניהן, או שייעשו חיוצים.   
ו- 3 .   אוגר ים  העשויים פלדה לא מחלידה (ללא ציפוי)  
עם סיום תהליכי העיבוד, פני המ תכת יהיו נקיים. מותרים רדידי תחמוצת בצבע צהבהב לאורך תפרי 
הריתוך. אין להשתמש בחומרי ניקוי על בסיס כלורידים.  
                                        
(4 )  היכולים לספק תיעוד בנוגע למקור החומר עד לזיהוי יצרן חומר הגלם; לדוגמה, יצרן הפלדה שממנה נבנה גוף המכל