Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno 
 
  
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych 
 Telefon: 545 555 414 
 
V E Ř E J N Á   V Y H L Á Š K A 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování metod zkoušení při 
schvalování typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., 
o metrologii, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a 
následujícího zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil 
z moci úřední dne 22. 1. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává toto: 
 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y 
číslo: 0111-OOP-C051-16 
 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení při schvalování typu a při ověřování stanovených měřidel: 
„měřidla protečeného množství vody – vodoměry, které jsou určeny pro jiné použití než 
v oblasti bydlení, obchodu a lehkého průmyslu“ 
 
 
 
S ohledem na relevantní právní úpravu EU a národní právní úpravu ČR jsou měřidla protečeného 
množství vody druhem měřidel, jejichž uvádění na trh a do oběhu je z hlediska působnosti této právní 
úpravy rozděleno na dvě skupiny, a to: 
a) vodoměry, které jsou určeny k použití v oblasti bydlení, obchodu a lehkého průmyslu, 
b) měřidla protečeného množství vody určená pro použití mimo oblasti bydlení, obchodu  
a lehkého průmyslu. 
V případě vodoměrů podle bodu a) se proces uvedení na trh a do provozu včetně metrologických 
požadavků na měřidla a metod jejich zkoušení řídí zvláštním právním předpisem1. 
                                                      
1  Nařízení vlády č. 120/2016 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na měřidla (dále jen „nařízení vlády“), 
kterým je do české legislativy implementována směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/32/EU z 26. 
února 2014, o měřidlech (MID) Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
2 V případě měřidel protečeného množství vody podle bodu b) stanovuje tento předpis metrologické a 
technické požadavky, metody zkoušení, které se uplatní při uvedení do oběhu, tj. při schválení typu podle 
kapitoly 5, a při prvotním ověření podle kapitoly 6, metody zkoušení při následném ověření podle kapitoly 7, 
prováděném po uvedení měřidel do oběhu a metody přezkušování měřidel v době platnosti ověření dle 
kapitoly 8. 
1   Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML2 a dále uvedené 
termíny a definice. 
1.1 
měřidlo protečeného množství vody, vodoměr  
přístroj určený k souvislému měření, zaznamenávání a zobrazení jím proteklého objemu vody měřicím 
převodníkem za podmínek měření 
1.2 
průtok 
podíl skutečného objemu vody proteklého vodoměrem a času, za který tento objem vodoměrem protekl; 
je vyjádřen v m3/h 
1.3 
minimální průtok Q1  
nejnižší průtok, při kterém je požadována činnost vodoměru v mezích největších dovolených chyb 
POZNÁMKA Minimální průtok byl dříve označován qmin nebo Qmin (ustanovení týkající se Q1 se proto obdobně 
vztahují i na qmin nebo Qmin). 
1.4 
přechodový průtok Q2  
průtok, který leží mezi trvalým průtokem Q3 a minimálním průtokem Q1, a který dělí rozsah průtoku do 
dvou oblastí, „dolní oblast průtoku“ a „horní oblast průtoku“, každou charakterizovanou jejími vlastními 
největšími dovolenými chybami 
POZNÁMKA Přechodový průtok byl dříve označován qt nebo Qt (ustanovení týkající se Q2 se proto obdobně 
vztahují i na qt nebo Qt). 
1.5 
trvalý průtok  Q3 
nejvyšší průtok za stanovených pracovních podmínek, při němž je požadována činnost vodoměru 
v mezích největších dovolených chyb 
POZNÁMKA Trvalý průtok byl dříve označován qp, Qp, qn nebo Qn (ustanovení týkající se Q3 se proto obdobně 
vztahují i na qp, Qp, qp nebo Qn). 
                                                      
2  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
3 1.6 
přetěžovací průtok  Q4  
nejvyšší průtok, při kterém je požadována činnost vodoměru po krátký časový úsek, v mezích jeho 
největších dovolených chyb, zatímco jeho metrologická funkce zůstane zachována, když je následně 
v činnosti v mezích jeho stanovených pracovních podmínek 
POZNÁMKA Přetěžovací průtok byl dříve označován qs, Qs nebo Qmax (ustanovení týkající se Q4 se proto 
obdobně vztahují i na qs, Qs nebo Qmax). 
1.7 
zkušební průtok  
průměrný průtok během zkoušky, vypočtený z indikací kalibrovaného referenčního zařízení 
1.8 
jmenovitý průměr (DN)  
abecedně-číselné označení velikosti součástí potrubního systému, které se používá pro referenční účely; 
je vyjádřen písmeny DN následovaný bezrozměrným celým číslem, které je nepřímo vztaženo 
k velikosti otvoru nebo vnějšího průměru koncových připojení v mm 
1.9 
nejnižší dovolený pracovní tlak (mAP) a nejvyšší dovolený pracovní tlak (MAP) 
minimální a případně maximální tlak kapaliny, kterým vodoměr může trvale odolat v mezích 
stanovených pracovních podmínek bez zhoršení jeho metrologické funkce 
POZNÁMKA  Nejnižší dovolený pracovní tlak a nejvyšší dovolený pracovní tlak jsou dolní a případně horní mez 
stanovených pracovních podmínek pro pracovní tlak. 
1.10 
nejnižší dovolená pracovní teplota (mAT) a nejvyšší dovolená pracovní teplota (MAT) 
minimální a případně maximální dovolená pracovní teplota, kterým vodoměr může trvale odolat 
v mezích stanovených pracovních podmínek bez zhoršení jeho metrologické funkce 
POZNÁMKA  Nejnižší dovolená pracovní teplota a nejvyšší dovolená pracovní teplota jsou dolní a případně horní 
mez stanovených pracovních podmínek pro pracovní teplotu. 
2   Metrologické požadavky 
Na vodoměry se při ověřování uplatňují metrologické požadavky, které byly rozhodné pro jejich 
uvedení do oběhu. 
2.1   Stanovené pracovní podmínky 
Pracovní podmínky typu vodoměru musí stanovit výrobce. 
Rozsah stanovených pracovních podmínek: 
a) rozsah teploty vody musí splňovat přinejmenším podmínky:  
   od 0,1 °C do 30 °C pro vodoměry na studenou vodu, nebo 
  od 30 °C do 90 °C pro vodoměry na teplou vodu, nebo 
   vodoměr může být navržen tak, aby pracoval v obou rozsazích; 
b) rozsah relativního pracovního tlaku vody je 0,03 MPa (0,3 bar) do nejméně 1 MPa (10 bar) (pro 
měřidla DN ≥ 500 musí být nejvyšší dovolený tlak alespoň 0,6 MPa (6 bar)); 
c) pro zdroj napájení musí být stanovena jmenovitá hodnota zdroje střídavého napětí, nebo mezní 
hodnoty stejnosměrného napájení. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
4 2.2   Měřicí rozsah 
Hodnoty pro rozsah průtoku vody musí splňovat následující podmínky: 
  Q3 (vyjádřená m3/h) musí být zvolena z hodnot uvedených v Tabulce 1. 
Tabulka 1 – Hodnoty Q3 vyjádřené v m3/h 
1,0 1,6 2,5 4,0 6,3 
10 16 25 40 63 
100 160 250 400 630 
1 000 1 600 2 500 4 000 6 300 
 Tento výčet hodnot smí být rozšířen směrem k vyšším nebo nižším hodnotám v řadě. 
  Q3/Q1 („R“)  40, musí být zvolen z hodnot uvedených v Tabulce 2. 
Tabulka 2 – Hodnoty poměru Q3/Q1 („R“) 
40 50 63 80 100 
125 160 200 250 315 
400 500 630 800 1 000 
 Tento výčet hodnot smí být rozšířen směrem k vyšším hodnotám v řadě. 
  Q2/Q1 = 1,6, 
  Q4/Q3 = 1,25. 
2.3   Největší dovolená chyba 
Výrobce měřidla musí specifikovat třídu přesnosti 1 nebo třídu přesnosti 2. Pokud není třída přesnosti 
specifikována, platí největší dovolená chyba dle 2.3.1.2 a 2.3.2.2.  
2.3.1   Největší dovolená chyba dolní oblasti průtoku 
2.3.1.1   Třída přesnosti 1 
Největší dovolená chyba objemu dodávaného při průtoku mezi minimálním průtokem Q1 (včetně) 
a přechodovým průtokem Q2 (kromě), je ±3 % pro vodu mající jakoukoliv teplotu. 
2.3.1.2   Třída přesnosti 2 
Největší dovolená chyba objemu dodávaného při průtoku mezi minimálním průtokem Q1 (včetně) 
a přechodovým průtokem Q2 (kromě) je ±5 % pro vodu mající jakoukoliv teplotu. 
2.3.2   Největší dovolená chyba horní oblasti průtoku 
2.3.2.1   Třída přesnosti 1 
Největší dovolená chyba objemu dodávaného při průtoku mezi přechodovým průtokem Q2 (včetně) 
a přetěžovacím průtokem Q4 (včetně) je: 
 ±1 % pro vodu mající teplotu  30 °C, 
 ±2 % pro vodu mající teplotu  30 °C. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
5 2.3.2.2   Třída přesnosti 2 
Největší dovolená chyba objemu dodávaného při průtoku mezi přechodovým průtokem Q2 (včetně) 
a přetěžovacím průtokem Q4 (včetně) je: 
 ±2 % pro vodu mající teplotu  30 °C, 
 ±3 % pro vodu mající teplotu  30 °C. 
2.3.3   Vyhodnocování chyby měřidla 
U vodoměru nesmí docházet ke zneužívání největší dovolené chyby ani k systematickému 
znevýhodňování jedné ze stran.  
Jestliže všechny chyby v mezích měřicího rozsahu měřidla mají při tomto ověření stejné znaménko, 
alespoň jedna z chyb nesmí překročit jednu polovinu největší dovolené chyby. 
2.4   Klasifikace měřidla  
2.4.1   Třídy tlaku měřidla 
Minimální dovolený tlak (mAP) musí být 0,030 MPa (0,3 bar). 
Měřidla se klasifikují třídou nejvyššího dovoleného tlaku (MAP) odpovídající hodnotám z řady 
MAP 6 (pouze pro DN  500), MAP 10, MAP 16, MAP 25 a MAP 40 zvoleného výrobcem. Vodoměr 
musí být schopen odolat vnitřnímu tlaku podle příslušející třídy tlaku a musí být zkoušen odpovídající 
zkouškou. 
2.4.2   Teplotní třídy měřidla 
Měřidla se klasifikují třídou teploty vody odpovídající různým rozsahům zvoleným výrobcem: 
  vodoměry specifikované pouze nejvyšší dovolenou pracovní teplotou (MAT) jako T30, T50, T70, 
T90, T130 a T180, 
   vodoměry specifikované minimální dovolenou pracovní teplotou (mAT) a nejvyšší dovolenou 
pracovní teplotou (MAT) jako T30/90, T30/130 a T30/180. 
2.4.3   Třídy citlivosti profilu proudění 
Vodoměr musí být schopen odolat vlivu abnormálních rychlostních polí vyvolaných rušiči proudění. 
Výrobce měřidla musí specifikovat třídu citlivosti profilu proudění:  
a) před měřidlem: 
 U0, U3, U5, U10 a U15 bez usměrňovače proudění,  
 U0S, U3S, U5S a U10S s usměrňovačem proudění, 
b) za měřidlem: 
 D0, D3 a D5 bez usměrňovače proudění, 
 D0S a D3S s usměrňovačem proudění,  
kde hodnota vyjadřuje požadovanou přímou délku jako násobek DN. 
Každý úsek upravující proudění, včetně usměrňovače a/nebo přímé délky, který má být používán, musí 
být zcela definován výrobcem a je považován za pomocné zařízení spojené s typem zkoušeného měřidla. 
2.4.4   Tlaková ztráta 
Maximální tlaková ztráta nesmí být mezi Q1 a Q3 větší než 0,063 MPa (0,63 bar). Tato hodnota zahrnuje 
jakýkoliv filtr nebo usměrňovač. Výběr třídy musí být proveden z následujících tříd: P 63,  
P 40, P 25, P 16 a P 10, kde číslo znamená nejvyšší tlakovou ztrátu v barech násobenou stem. 
Soustředná měřidla, jakéhokoliv druhu a měřicího principu, musí být zkoušena dohromady s jejich 
odpovídajícím sběrným potrubím. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
6 2.5   Další významné metrologické vlastnosti  
2.5.1   Absence toku 
Indikovaný objem vodoměru se při absenci buď proudění, nebo vody nesmí měnit. 
2.5.2   Zpětný tok 
Pro měřidla navržená k měření zpětného toku smí být trvalý průtok a měřicí rozsah v každém směru 
různý. 
Výrobce musí specifikovat, zda je měřidlo navrženo k měření zpětného toku. Jestliže ano, objem 
zpětného toku musí být buď odečten od indikovaného objemu, nebo musí být odděleně zaznamenán. 
Největší dovolená chyba podle článků 2.3.1 a 2.3.2 musí být splněna pro dopředný i zpětný tok. 
Vodoměry, které nejsou navrženy k měření zpětného toku, musí buď zamezit zpětnému toku, nebo musí 
být schopné odolávat náhodnému zpětnému toku až do Q3 bez jakéhokoliv zhoršení nebo změny svých 
metrologických vlastností pro dopředné proudění. 
3   Technické požadavky 
Technické požadavky na vodoměry určené pro použití mimo oblasti bydlení, obchodu a lehkého 
průmyslu jsou převzaty z harmonizovaných norem, kde je to relevantní. 
Na vodoměry se při ověřování uplatňují technické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení 
do oběhu. 
3.1   Velikost měřidla a celkové rozměry 
Velikost vodoměru je charakterizována jmenovitým průměrem (DN). Pro měřidlo se závitovým 
koncovým připojením jsou stanoveny minimální rozměry závitu. 
3.2   Indikační zařízení 
Indikační zařízení vodoměru musí zajišťovat snadné čtení, spolehlivou a jednoznačnou vizuální indikaci 
indikovaného objemu. Kombinované vodoměry smí mít dvě indikační zařízení, jejichž součet poskytuje 
indikovaný objem. 
Indikační zařízení může obsahovat prvky pro zkoušení jinými metodami, např. pro automatické 
zkoušení. 
Objem vody musí být indikován v krychlových metrech. Značka „m3“ musí být uvedena na číselníku 
nebo bezprostředně přiléhat k číselnému displeji. Rozsah indikace, uvedený v Tabulce 3, musí umožnit 
zaznamenat indikovaný objem v krychlových metrech bez průchodu nulou. 
Tabulka 3 – Rozsah indikace vodoměru 
Q3 
(m3/h) Rozsah indikace  
(minimální hodnoty)  
(m3) 
Q3  6,3  9 999 
6,3 < Q3  63  99 999 
63 < Q3  630  999 999 
630 < Q3  6 300  9 999 999 
Každé indikační zařízení musí být vybaveno prostředky pro vizuální, jednoznačné zkoušení při 
ověřování řídicího prvku. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
7 Velikost ověřovacího dílku nesmí překročit:  
  0,25 % objemu odpovídajícího objemu proteklému za 90 minut při minimálním průtoku Q1 pro 
třídu přesnosti 1 a  
  0,5 % objemu odpovídajícího objemu proteklému za 90 minut při minimálním průtoku Q1 pro 
třídu přesnosti 2.  
3.3   Počitadlo elektronického zařízení 
Počitadlo smí být vybaveno rozhraními dovolujícími připojování přídavných zařízení. Pokud jsou 
použita tato rozhraní, hardware a software vodoměru musí pokračovat ve správné funkci a jeho 
metrologické vlastnosti nesmí být možné ovlivnit. 
3.4   Pomocná zařízení  
Vedle indikačních zařízení smí vodoměr obsahovat pomocná zařízení. Doplnění těchto zařízení, buď 
přechodných, nebo trvalých, nesmí změnit metrologické vlastnosti měřidla. 
Pomocné zařízení smí být používáno k detekci činnosti snímače proudění před tím zobrazované na 
indikačním zařízení. 
3.5   Software 
Software, který je pro metrologické vlastnosti elektronických zařízení zásadní, tzv. legálně relevantní 
software, musí být identifikovatelný a musí být zabezpečen. Identifikace softwaru musí být umožněna 
jednoduchým způsobem. Identifikace a zabezpečení musí být v souladu s příručkou WELMEC 7.2, 
20153 v platném znění. 
3.6   Podmínky prostředí 
3.6.1   Klimatické a mechanické prostředí 
Pro vodoměry, které používají elektronická zařízení, jsou definovány třídy klimatického  
a mechanického prostředí: 
  třída B pro pevná měřidla instalovaná v budovách, 
  třída O pro pevná měřidla instalovaná ve venkovním prostředí, 
  třída M pro mobilní měřidla. 
3.6.2   Elektromagnetické prostředí 
Pro vodoměry s elektronickým zařízením určené pro jiné použití než v oblasti bydlení, obchodu  
a lehkého průmyslu platí třída elektromagnetického prostředí E2 pro průmyslové prostředí. 
Vodoměr nesmí být ovlivnitelný elektrickým ani elektromagnetickým rušením, nebo na ně musí 
reagovat definovaným způsobem, např. ohlášením chyby, zablokováním měření apod. Nesmí ani 
vyzařovat nežádoucí elektromagnetické pole. 
3.7   Napájení 
Způsob napájení vodoměrů s elektronickým zařízením určí výrobce.  
Vodoměry s elektronickým zařízením musí být navrženy tak, aby v případě poruchy vnějšího zdroje 
napájení (AC nebo DC) nebyla ztracena indikace objemu měřidlem těsně před poruchou a zůstala 
přístupná minimálně po dobu jednoho roku. Příslušné ukládání do paměti musí nastat alespoň buď 
jednou denně, nebo po každém objemu ekvivalentnímu 10 minutám průtoku při Q3. Všechny další 
                                                      
3  WELMEC 7.2, 2015: Software Guide (Measuring Instruments Directive 2014/32/EU) – veřejně dostupný na 
www.welmec.org Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
8 vlastnosti nebo parametry měřidla nesmí být ovlivněny změnami v elektrickém napájení nebo 
přerušením elektrického napájení. 
Vnitřní baterie, je-li použita, musí zajistit, aby měřidlo, pokud se vyskytne porucha vnějšího zdroje 
napájení, pracovalo alespoň jeden měsíc v načítání za normálních podmínek měření. Životnost baterie 
musí být vyznačena na měřidle. 
Výrobce musí prokázat, že uvedená životnost nevyměnitelné baterie zaručuje správnou funkci měřidla 
alespoň o jeden rok déle než provozní životnost měřidla. 
V případě vyměnitelné baterie nesmí být vlastnosti a parametry měřidla ovlivněny přerušením 
elektrického napájení, když je baterie vyměňována. To neplatí pro měření a záznam proteklého množství 
za dobu výměny baterie. Životnost baterie musí být vyznačena na měřidle. 
3.8   Korekční zařízení 
Vodoměry smí být vybaveny korekčními zařízeními, jejichž účelem je redukce chyby (indikace) co 
nejblíže k nule. Taková zařízení jsou vždy považována za integrální část měřidla, která musí vyhovět 
všem relevantním zkouškám a požadavkům.  
3.9   Materiály a konstrukce 
Vodoměr musí být vyroben z materiálů odpovídajících pevností a životností účelu, pro který má být 
vodoměr používán. Materiály nesmí být nepříznivě ovlivňovány změnami teploty vody v mezích 
rozsahu pracovní teploty, musí být odolné vnitřní a vnější korozi, nebo chráněny vhodnou úpravou 
povrchu, a zároveň všechny části vodoměru, které jsou ve styku s protékající vodou, musí být vyrobeny 
z materiálů, které jsou netoxické, bez kontaminací a biologicky netečné. 
Indikační zařízení vodoměru musí být chráněno průhledným okénkem a doplňkovou ochranu smí také 
poskytnout víčko vhodného typu. Vodoměr musí zahrnovat zařízení pro odstranění vlivů kondenzace 
tam, kde je nebezpečí kondenzace vytvářející se na vnitřní straně okénka indikačního zařízení 
vodoměru. 
3.10   Ochrana proti pevným částicím 
Jestliže přesnost vodoměru je náchylná k ovlivnění výskytem pevných částic ve vodě, smí být vybaven 
usměrňovačem nebo filtrem. 
3.11   Bezpečnost měřidla a ochrana proti podvodu 
3.11.1   Mechanická ochranná zařízení 
Vodoměry musí obsahovat ochranná zařízení, která musí být zaplombována takovým způsobem, že po 
zaplombování, před tím i po tom, co byl vodoměr správně instalován, neexistuje možnost rozebrání 
nebo pozměnění měřidla nebo jeho změna nastavení pomocí justovacího zařízení bez poškození plomby 
nebo ochranných zařízení. 
3.11.2   Elektronická plombovací zařízení 
Pokud přístup k modifikaci parametrů ovlivňujících výsledky měření není chráněn mechanicky, potom 
musí být přístup chráněn elektronicky pomocí kódů, hesel apod. a zároveň musí být alespoň poslední 
zásah uložen v paměti. U zaměnitelných částí a odpojení částí, které nejsou zaměnitelné, musí být 
zamezeno vložení jakýchkoli částí, které by mohly mít vliv na výsledek měření. 
3.12   Uzemnění indukčních vodoměrů 
K zajištění přesnosti měření a zamezení galvanické korozi musí být elektrody indukčního vodoměru 
a měřená tekutina elektricky spojeny a uzemněny. Přestože je všeobecně tímto prostředkem uzemnění 
voda, musí být dodržovány individuální pokyny výrobce k instalaci pro zvláštní konstrukce měřidel. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
9 3.13   Vodivost kapaliny 
Může-li elektrická vodivost kapaliny mít vliv na výsledek měření, výrobce musí stanovit požadavek na 
minimální provozní vodivost. 
Vodivost zkušební vody pro zkoušení indukčních vodoměrů musí odpovídat požadavkům v certifikátu 
schválení typu, pokud byl typ schvalován. 
4   Značení vodoměrů 
Vodoměr musí být jasně a viditelně označen informacemi podle článku 4.1, a to tak, že  
a) jsou seskupeny na jednom štítku, nebo 
b) jsou rozmístěny na pouzdře, číselníku indikačního zařízení, identifikačním štítku, nebo na víčku 
měřidla, jestliže není odnímatelné. 
4.1   Značení na měřidle 
Vodoměr musí být jasně a viditelně označen informacemi: 
 měřicí jednotka: krychlový metr, 
 třída přesnosti, 
 číselná hodnota Q3, 
 poměr Q3/Q1 (s předponou „R“, např. R160), 
 značka schválení typu podle zákona o metrologii, 
 jméno nebo obchodní značka výrobce a poštovní adresa, 
 rok výroby, alespoň poslední 2 číslice roku výroby nebo měsíc a rok výroby, 
 výrobní číslo (co nejblíže, jak je možné, k indikačnímu zařízení), 
 směr proudění (znázorněný na obou stranách tělesa, nebo pouze na jedné straně se šipkou 
udávající směr proudění snadno viditelnou za všech okolností), 
 nejvyšší dovolený tlak, pokud se liší od 1 MPa (10 bar) nebo 0,6 MPa (6 bar) pro DN ≥ 500, 
 písmeno „V“ nebo „H“, jestliže měřidlo může pracovat pouze ve vertikální nebo horizontální 
poloze, 
 teplotní třída, pokud se liší od T30, 
 třída tlakové ztráty, pokud se liší od P 63, 
 třída citlivosti na nepravidelnosti v rychlostním poli, pokud se liší od U0D0. 
Pro vodoměry s elektronickými zařízeními musí být použity následující doplňkové nápisy, kde jsou 
vhodné: 
  pro vnější zdroj napájení: napětí a kmitočet, 
  pro vyměnitelné baterie: nejpozdější datum, ve kterém má být nahrazena baterie, 
  pro nevyměnitelné baterie: nejpozdější datum, ve kterém má být nahrazeno měřidlo, 
  třída prostředí (klimatická a mechanická), 
  třída elektromagnetického prostředí E2, 
  výstupní signály pro pomocná zařízení (typ/úrovně), jestliže existují. 
4.2   Umístění úřední značky 
Umístění úředních značek je stanoveno certifikátem o schválení typu. 
Dále na vodoměru musí být připraveno místo pro připojení (hlavní) úřední značky, která musí být 
viditelná bez demontáže vodoměru. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
10 5   Schvalování typu měřidla 
Schvalování typu ve smyslu zákona o metrologii podléhají pouze měřidla protečeného množství vody 
určená pro použití mimo oblasti bydlení, obchodu a lehkého průmyslu.  
V průběhu procesu schvalování typu měřidel protečeného množství vody musí být vzaty v úvahu 
podmínky prostředí, kterému budou vodoměry vystaveny. Klasifikace prostředí musí odpovídat 
klimatickým, mechanickým, elektrickým a elektromagnetickým podmínkám prostředí pro použití těchto 
vodoměrů. 
5.1   Všeobecně 
Proces schvalování typu vodoměru zahrnuje následující zkoušky a činnosti: 
a)  vnější prohlídku, 
b)  funkční zkoušky pro všechny vodoměry: 
 statickým tlakem, 
   stanovením základní chyby, 
   teplotou zkušební vody, 
   přehřátím vodou, 
   tlakem vody, 
   zpětného toku, 
   tlakovou ztrátou, 
   rušením proudění, 
   životnosti, 
 magnetickým polem, 
 pomocných zařízení vodoměru; 
c)  doplňkové funkční zkoušky pro elektronické vodoměry a mechanická měřidla s vloženými 
elektronickými zařízeními: 
 zkoušky odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí vodoměrů s elektronickým zařízením: 
-  suchým teplem, 
-  chladem, 
-  vlhkým teplem cyklickým, 
-  náhodnými vibracemi (pouze pro mobilní měřidla), 
-  mechanickým rázem (pouze pro mobilní měřidla), 
 zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC) vodoměrů s elektronickým zařízením: 
-  změnou napájecího napětí, 
-  odolností proti poklesům, krátkodobým přerušením a změnám střídavých napětí, 
-  odolností proti přechodovým jevům/burstům na signálových vedeních, 
-  odolností proti přechodovým jevům/burstům ve střídavých a stejnosměrných sítích, 
-  odolností proti elektrostatickému výboji, 
-  odolností proti vyzařovanému elektromagnetickému poli, 
-  odolností proti elektromagnetickým polím šířeným vedením, 
-  odolností proti přechodovým rázům na signálových, datových a ovládacích vedeních, 
-  odolností proti přechodovým rázům na střídavých a stejnosměrných síťových vedeních, 
-  statickým magnetickým polem, 
-  absencí proudění, Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
11  kontrola použitého softwaru vodoměrů s elektronickým zařízením. 
Schválen smí být pouze typ vodoměru sestávající z měřicího snímače, počitadla a indikačního zařízení 
poskytujícího primární indikaci. Vodoměr však smí mít několik indikačních zařízení a/nebo pomocných 
zařízení tvořících dálkový výstupní systém, který smí být též předmětem schvalování typu. 
Není dovoleno žádné seřizování měřidla během zkoušek schvalování typu. Jestliže jsou provedeny 
modifikace, všechny dříve provedené zkoušky ovlivnitelné modifikacemi musí být opakovány. 
5.2   Vnější prohlídka 
Při vnější prohlídce vodoměru se posuzuje: 
  úplnost předepsané technické dokumentace, 
   shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v kapitolách 2, 3 a 4, 
   úplnost a stav vodoměru podle předepsané technické dokumentace, 
  popis verze softwaru vodoměru (je-li software použit). 
5.3   Funkční zkoušky 
5.3.1   Referenční podmínky 
Všechny vhodné ovlivňující veličiny, kromě ovlivňujících veličin vzniklých při zkoušení, musí být 
během zkoušek schvalování typu vodoměru udržovány v následujících hodnotách: 
Referenční průtok: 0,7  (Q2 + Q3) ± 0,03  (Q2 + Q3) 
Relativní změna průtoku během každé zkoušky (kromě rozbíhání a zastavování) nesmí překročit: 
 ±2,5 % pro průtoky Q1 ≤ Q < Q2, 
 ±5,0 % pro průtoky Q2 ≤ Q ≤ Q4. 
Pracovní teplota (vody): pro měřidla T30 a T50:  (20 ± 5) °C, 
 pro měřidla T70 až T180:  (20 ± 5) °C a (50 ± 5) °C, 
 pro měřidla T30/90 až T30/180:  (50 ± 5) °C. 
Teplota vody během zkoušky se nesmí změnit o více než 5 °C. Maximální nejistota měření teploty nesmí 
překročit ±1 °C. 
Tlak vody před měřidlem se nesmí během zkoušky měnit o více než 10 %; nesmí překročit nejvyšší 
dovolený pracovní tlak (MAP) pro měřidlo a maximální nejistota měření tlaku (nebo tlakové ztráty) 
musí být ±5 % měřené hodnoty. 
Rozsah okolní teploty: 15 °C až 25 °C 
Rozsah okolní relativní vlhkosti: 45 % až 75 % 
Rozsah okolního atmosférického tlaku: 86 kPa až 106 kPa (0,86 bar až 1,06 bar) 
Napájecí napětí (síťové střídavé): jmenovité napětí Unom ± 5 % 
Napájecí kmitočet: jmenovitý kmitočet fnom ± 2 % 
Napájecí napětí (baterie): napětí Ub v rozsahu: Ubmin  Ub  Ubmax 
Během každé zkoušky se teplota nesmí měnit o více než 5 °C a relativní vlhkost se nesmí měnit o více 
než 10 % v mezích referenčního rozsahu. 
5.3.2   Zkušební vybavení 
Zkušební zařízení pro zkoušení vodoměrů musí být vybaveno etalonem s platnou metrologickou 
návazností, případně relevantní mezinárodní akceptací. Rozšířená nejistota měření skutečného objemu 
indikovaného zkušebním zařízením nesmí překročit 1/5 největší dovolené chyby vodoměru. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
12 Ke stanovení chyby měření zkoušeného vodoměru se používá „sběrná“ metoda, při níž se množství 
vody protékající vodoměrem shromažďuje v jedné nebo více sběrných nádobách a její množství se 
stanoví objemově nebo vážením. Lze použít jiné metody za předpokladu splnění požadavků na 
rozšířenou nejistotu měření skutečného objemu. Chyba měření je rozdíl naměřené hodnoty objemu 
indikované zkoušeným vodoměrem minus indikace kalibrovaného zkušebního zařízení za referenčních 
podmínek. 
Stanovený minimální objem, který musí protéct při zkoušce vodoměrem, závisí na požadavcích 
určených zkouškou vlivů rozbíhání a zastavování (časová chyba), na typu a na konstrukci indikačního 
zařízení (hodnota ověřovacího dílku stupnice). 
Měřidla jsou zkoušena buď jednotlivě, nebo ve skupinách. V druhém případě musí být přesně určeny 
individuální vlastnosti měřidla. Vzájemné ovlivňování mezi měřidly a zkušebním zařízením musí být 
eliminováno. Pokud jsou měřidla zkoušena v řadě, tlak na výstupu z každého měřidla musí být 
dostatečný, aby zamezil kavitaci. 
5.3.3   Zkouška statickým tlakem 
Zkouší se těsnost vodoměru a odolnost proti poškození při zkušebním tlaku vody podle zvolené třídy 
nevyššího dovoleného tlaku. 
Zkouška se provádí při nulovém průtoku. Hodnota tlaku vody musí být nastavena na 1,6  nejvyšší 
dovolený pracovní tlak (MAP) po dobu 15 minut a poté 2  nejvyšší dovolený pracovní tlak (MAP) po 
dobu 1 minuty. U soustředných měřidel musí být zkouška statickým tlakem provedena na měřidle  
a sběrném potrubí dohromady. 
V průběhu nebo po dokončení zkoušky nesmí být viditelný žádný únik z měřidla nebo únik  
z indikačního zařízení, nebo fyzické poškození vodoměru při zkoušce. 
5.3.4   Stanovení základní chyby (indikace) 
Základní chyba měření vodoměru se stanoví při referenční pracovní teplotě vody podle článku 5.3.1  
a v určených polohách; třikrát při průtoku 1), 2) a 5) a dvakrát v ostatních průtocích: 
1) mezi Q1 a 1,1Q1, 
2) mezi Q2 a 1,1Q2, 
3) mezi 0,33( Q2 + Q3) a 0,37(Q2 + Q3), 
4) mezi 0,67( Q2 + Q3) a 0,74(Q2 + Q3), 
5) mezi 0,9Q3 a Q3, 
6) mezi 0,95 Q3 a Q4, 
a pro kombinované vodoměry: 
7) mezi 0,85 Qx1 a 0,95Qx1, 
8) mezi 1,05 Qx2 a 1,15Qx2. 
Chyby zjištěné při každém z průtoků nesmí překročit největší dovolené chyby. Jestliže chyba zjištěná 
na jednom nebo více měřidlech je větší než největší dovolená chyba pouze při jednom průtoku, pak: 
  jestliže byly stanoveny pouze dva výsledky při tomto průtoku, potom zkouška při daném průtoku 
musí být opakována;  
 zkouška musí být prohlášena uspokojivou, jestliže dva ze tří výsledků leží v mezích největší 
dovolené chyby a aritmetický průměr výsledků tří zkoušek při tomto průtoku je menší než nebo 
rovný největší dovolené chybě. 
Směrodatná odchylka pro základní chybu v průtocích Q1, Q2 a Q3 nesmí překročit ⅓ největších 
dovolených chyb. 
Chyby vodoměru zjištěné při každém z výše uvedených průtoků nesmí překročit největší dovolené 
chyby uvedené v článcích 2.3.1 a 2.3.2 za podmínek článku 2.3.3. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
13 5.3.5   Zkouška vlivu teploty zkušební vody 
Vliv teploty vody na chybu vodoměru se stanoví při průtoku Q2 se vstupní teplotou udržovanou při teplotě:  
 (10 ± 5) °C pro teplotní třídy T30 až T180 , 
 ( 30   ଴ାହ ) °C pro teplotní třídy T30/90 až T30/180.  
Vliv teploty vody na chybu vodoměru se stanoví při průtoku Q2 se vstupní teplotou udržovanou při nejvyšší 
dovolené teplotě (MAT) vodoměru a tolerancí (ିହ   ଴) °C. 
Teploty vstupní vody vztažené k příslušné teplotní třídě jsou specifikovány v Tabulce 4. 
Tabulka 4 – Teplota zkušební vody 
Teplotní 
třída T30 T50 T70 T90 T130 T180 T30/90 T30/130 T30/180  
Teplota 
zkušební 
vody 10 °C 10 °C 10 °C 10 °C 10 °C 10 °C 30 °C 30 °C 30 °C 
30 °C 50 °C 70 °C 90 °C 130 °C 180 °C  90 °C 130 °C 180 °C 
Chyby zjištěné při každé z výše uvedených teplot zkušební vody nesmí překročit největší dovolené 
chyby uvedené v článcích 2.3.1 a 2.3.2. 
5.3.6   Zkouška přehřátí vodou 
Tato zkouška se použije pro vodoměry s nejvyšší dovolenou pracovní teplotou MAT  50 °C. 
Vodoměr se po dosažení teplotní stability vystaví proudění vody při referenčním průtoku při nejvyšší 
dovolené pracovní teplotě MAT  +10 °C ± 2,5 °C po dobu 1 hodiny. Po zotavení se stanoví chyba 
vodoměru při průtoku Q2 při referenční teplotě. 
Chyba vodoměru nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené v článcích 2.3.1 a 2.3.2. 
5.3.7   Zkouška tlakem vody 
Zkouší se vliv vnitřního tlaku vody na chybu vodoměru. Chyba měření se stanoví pro alespoň jeden 
vodoměr při průtoku Q2 se vstupním tlakem vody udržovaným nejprve při 0,03 MPa (0,3 bar) (   ଴ %ାହ %), 
a potom při nejvyšším dovoleném pracovním tlaku (MAP) (ିଵ %    ଴  %). 
Chyba vodoměru pro každý z předepsaných tlaků na vstupu do vodoměru nesmí překročit největší 
dovolené chyby uvedené v článcích 2.3.1 a 2.3.2. 
5.3.8   Zkouška zpětného toku 
Zkouší se funkce vodoměru při působení zpětného toku. 
5.3.8.1   Vodoměry navržené k měření zpětných toků 
Vodoměry navržené k měření zpětných toků musí přesně zaznamenat objem zpětného toku. Musí se 
provést následující zkoušky se zpětným tokem: 
 a) zkouška přesnosti: 
1) mezi Q1 a 1,1Q1, 
2) mezi Q2 a 1,1Q2, 
3) mezi 0,9Q3 a Q3. 
Chyba vodoměru pro kterýkoli z průtoků nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené  
v článcích 2.3.1 a 2.3.2. 
b) zkouška tlakové ztráty podle článku 5.3.9, Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
14 c) zkouška citlivosti na profil proudění podle článku 5.3.10, 
d) zkoušky životnosti podle článku 5.3.11. 
Výsledky zkoušek musí vyhovět článkům 5.3.9, 5.3.10 a 5.3.11. 
5.3.8.2   Měřidla nenavržená k měření zpětných toků 
Vodoměr, který umožňuje zpětný tok, ale který není navržen k jeho zaznamenávání, musí být vystaven 
zpětnému proudění. Chyby musí být následně stanoveny pro dopředné proudění ke kontrole, že 
nenastalo zhoršení metrologické funkce způsobené zpětným prouděním. 
Vodoměr se vystaví zpětnému toku 0,9 Q3 po dobu 1 minuty.  
Poté se stanoví chyba vodoměru při následujících rozsazích dopředného toku: 
1) mezi Q1 a 1,1Q1, 
2) mezi Q2 a 1,1Q2, 
3) mezi 0,9Q3 a Q3. 
Chyba vodoměru pro jakýkoli z průtoků nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené v článcích 
2.3.1 a 2.3.2. 
5.3.8.3   Měřidla navržená k zamezení zpětnému toku 
Měřidlo, které je navrženo k zamezení zpětnému toku, je vystaveno aplikaci nejvyššímu dovolenému 
tlaku vodoměru aplikovanému na výstupní připojení a chyby měření jsou následně stanoveny pro 
dopředné proudění ke zjištění, že nenastalo snížení metrologické funkce způsobené působením tlaku na 
vodoměr. 
Vodoměr se vystaví nejvyššímu dovolenému tlaku ve zpětném toku po dobu 1 minuty. Během zkoušky 
se kontroluje významný únik za ventilem. 
Poté se stanoví chyba vodoměru při následujících dopředných průtocích: 
1) mezi Q1 a 1,1Q1, 
2) mezi Q2 a 1,1Q2, 
3) mezi 0,9Q3 a Q3. 
Chyba vodoměru pro jakýkoli z průtoků nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené v článcích 
2.3.1 a 2.3.2. 
5.3.9   Zkouška tlakové ztráty 
Zkouší se tlaková ztráta pro třídu tlakové ztráty.  
Stanoví se maximální tlaková ztráta vodoměru při kterémkoli průtoku mezi Q1 a Q3.  
Měřená tlaková ztráta při jakémkoliv průtoku v mezích stanovených pracovních podmínek nesmí 
překročit maximální hodnotu tlakové ztráty odpovídající třídě deklarované výrobcem. 
5.3.10   Zkoušky rušení proudění 
Zkouší se vliv instalačních podmínek na chybu vodoměru. Tato zkouška není vhodná pro vodoměry, 
které jsou necitlivé na instalační podmínky.  
Chyba se stanoví při průtoku mezi 0,9 Q3 a Q3 pro tři typy rušičů proudění umístěných před i za 
vodoměrem ve vzdálenostech udaných výrobcem, maximálně však 15  DN před měřidlem a 5  DN za 
měřidlem. 
Chyba vodoměru pro jakýkoli z rušičů nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené v článcích 
2.3.1 a 2.3.2. 
5.3.11   Zkoušky životnosti 
Zkoušky musí být provedeny v daném pořadí:  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
15 a) nespojitá zkouška proudění při Q3 (pro vodoměry s Q3 ≤ 16 m3/h), 
b) spojitá zkouška při Q3 (pro vodoměry s Q3 > 16 m3/h), 
c) spojitá zkouška při Q4. 
5.3.11.1   Nespojitá zkouška proudění 
Zkouškou se ověří odolnost vodoměru při působení cyklických podmínek proudění podle podmínek 
uvedených v Tabulce 5. Zkouška spočívá ve vystavení měřidla specifikovanému počtu cyklů rozbíhání 
a zastavování průtoku po krátkou dobu trvání, kdy fáze každého cyklu konstantního zkušebního průtoku 
je udržována při specifikovaném průtoku po celou dobu trvání zkoušky. 
Před zahájením nespojité zkoušky a po jejím skončení se stanoví chyba vodoměru podle článku 5.3.4. 
Změna křivky chyby nesmí překročit: 
a) pro třídu přesnosti 1: 
2 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q < Q2), a 
1 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4), 
b) pro třídu přesnosti 2: 
3 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q < Q2), a 
1,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4), 
tj. pro každý průtok se odečte chyba získaná před zkouškou od chyby získané po zkoušce. 
Pro účely stanovení těchto požadavků se musí použít průměrné hodnoty chyb při každém průtoku 
a chyba vodoměru nesmí překročit největší mezní hodnotu chyby: 
a) pro třídu přesnosti 1: 
±4 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q  Q2) a 
±1,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla T30, nebo 
±2,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla jiná než T30. 
b) pro třídu přesnosti 2: 
±6 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q  Q2) a 
±2,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla T30, nebo 
±3,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla jiná než T30. 
5.3.11.2   Spojitá zkouška proudění 
Zkouší se odolnost vodoměru při působení konstantního, spojitého trvalého průtoku Q3 nebo 
přetěžovacího průtoku Q4 podle podmínek uvedených v Tabulce 5.  
Změna křivky chyby nesmí překročit: 
a) pro třídu přesnosti 1: 
2 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q < Q2), a 
1 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4), 
b) pro třídu přesnosti 2: 
3 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q < Q2), a 
1,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4), 
tj. buď:  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
16 I. pro každý průtok se odečte chyba získaná před zkouškou od chyby získané po zkoušce – platí pro 
zkoušku spojitým prouděním při Q3, nebo  
II.  pro každý průtok se odečte chyba získaná před zkouškou nespojitým prouděním, resp. zkouškou 
spojitým prouděním při Q3, od chyby získané po zkoušce spojitým prouděním při Q4.  
Chyba vodoměru se stanoví zkouškou přesnosti podle článku 5.3.4. 
Pro účely stanovení těchto požadavků se musí použít průměrné hodnoty chyb při každém průtoku - 
chyba nesmí překročit největší mezní hodnotu chyby: 
a) pro třídu přesnosti 1: 
±4 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q  Q2) a 
±1,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla T30, nebo 
±2,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla jiná než T30. 
b) pro třídu přesnosti 2: 
±6 % pro průtoky v dolní oblasti ( Q1  Q  Q2) a 
±2,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla T30, nebo 
±3,5 % pro průtoky v horní oblasti ( Q2  Q  Q4) pro měřidla jiná než T30. 
Tabulka 5 – Zkoušky životnosti  
Teplotní 
třída Trvalý 
průtok 
Q3 Zkouška 
průtokem  Teplota 
zkušební 
vody 
±5 °C Typ 
zkoušky Počet 
přerušení Doba 
trvání 
pauzy Doba 
činnosti 
při 
zkušebním 
průtoku Doba 
trvání 
rozběhu 
a 
zastavování  
T30 a T50 Q3  16 m3/h Q3 20 °C Nespojitá  100 000 15 s 15 s 0,15Q3 (s) 
s minimem 
1 s 
Q4 20 °C Spojitá - - 100 h  - 
Q3 >16 m3/h Q3 20 °C Spojitá - - 800 h - 
Q4 20 °C Spojitá - - 200 h - 
Všechny další 
třídy Q3  16 m3/h Q3 50 °C Nespojitá  100 000 15 s 15 s 0,15Q3 (s) 
s minimem 
1 s 
Q4 0,9 MAT Spojitá - - 100 h - 
Q3 >16 m3/h Q3 50 °C Spojitá - - 800 h - 
Q4 0,9 MAT Spojitá - - 200 h - 
Kombinovaná 
měřidla Q3 >16 m3/h Q  2Qx2 20 °C Nespojitá  50 000 15 s 15 s 3 s až 6 s 
Kombinovaná 
měřidla  
(kde malé 
měřidlo 
nebylo 
předem 
schváleno) Q3 >16 m3/h 0,9Qx1 20 °C Spojitá - - 200 h - Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
17 5.3.12   Zkoušky magnetického pole 
Zkouší se v souladu s ustanoveními článku 5.6.10. 
5.3.13   Zkoušky pomocných zařízení vodoměru 
Zkouší se vliv trvale nebo dočasně vložených pomocných zařízení na chybu vodoměru.  
Chyba vodoměru musí být stanovena s dočasně vloženým doplňkovým zařízením, např. pro účely 
zkoušení nebo přenosu dat. Chyba vodoměru nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené  
v článcích 2.3.1 a 2.3.2. 
Pro trvale vložená a dočasně vložená doplňková zařízení musí být indikace objemu z doplňkových 
zařízení kontrolována ke zjištění, zda se čtení neliší od čtení z primární indikace. Indikace objemů 
z doplňkového (doplňkových) zařízení se nesmí lišit od indikací vizuálního displeje o více než hodnotu 
ověřovacího dílku stupnice. 
5.4   Funkční zkoušky pro elektronické vodoměry a mechanická měřidla s vloženými 
elektronickými zařízeními 
Tyto funkční zkoušky jsou doplňkové ke zkouškám uvedeným v článku 5.3 a uplatní se pro kompaktní 
vodoměry, oddělitelné části vodoměru a pomocná zařízení.  
Při každém provádění zkoušky se uvedou typické zkušební podmínky, jež odpovídají klimatickým, 
mechanickým a elektrickým podmínkám prostředí, kterému jsou vodoměry vystaveny. Odpovídající 
zařazení vodoměru do tříd musí být v souladu s kapitolou 3.6.1 a 3.6.2. 
Pro účel zkoušení musí být zkoušené zařízení zatříděno jako jeden z případů A až E a musí platit 
následující požadavky: 
Případ A:  není požadováno provedení zkoušky. 
Případ B:  zkoušeným zařízením je kompaktní měřidlo; zkouška musí být provedena s vodou ve 
snímači objemu nebo proudění a měřidlem pracujícím, jak bylo navrženo. 
Případ C:  zkoušeným zařízením je měřicí převodník; zkouška musí být provedena s vodou ve snímači 
objemu nebo proudění a měřidlem pracujícím, jak bylo navrženo. 
Případ D:  zkoušeným zařízením je elektronické počitadlo včetně indikačního zařízení nebo pomocné 
zařízení; zkouška musí být provedena s vodou ve snímači objemu nebo proudění  
a měřidlem pracujícím, jak bylo navrženo. 
Případ E:  zkoušeným zařízením je elektronické počitadlo včetně indikačního zařízení nebo pomocné 
zařízení; zkouška smí být provedena se simulací měřicích signálů bez vody ve snímači 
objemu nebo proudění. 
5.5   Zkoušky odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí 
5.5.1   Zkouška suchým teplem (nekondenzujícím) 
Vodoměr se vystaví referenčnímu průtoku podle článku 5.3.1 a stanoví se chyba vodoměru při 
následujících zkušebních podmínkách:  
 při referenční teplotě vzduchu (20 ± 5) °C, před předběžnou stabilizací zkoušeného zařízení, 
 při teplotě vzduchu (55 ± 2) °C, po stabilizaci zkoušeného zařízení při této teplotě po dobu 2 h, 
 při referenční teplotě vzduchu (20 ± 5) °C, po zotavení zkoušeného zařízení po předchozím 
zkoušení. 
Chyba vodoměru pro jakoukoli z podmínek nesmí překročit hodnoty uvedené v článku 2.3.2 a zároveň 
všechny funkce zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
18 5.5.2   Zkouška chladem 
Vodoměr se vystaví referenčnímu průtoku podle článku 5.3.1 a stanoví se chyba vodoměru při 
následujících zkušebních podmínkách:  
 při referenční teplotě vzduchu (20 ± 5) °C, před předběžnou stabilizací zkoušeného zařízení, 
 při teplotě vzduchu (+5 ± 3) °C pro pevná měřidla instalovaná v budově (třída prostředí B), nebo 
(−25 ± 3) °C pro pevná měřidla instalovaná ve venkovním prostředí (třída prostředí O) 
a pro mobilní měřidla (třída prostředí M), po stabilizaci zkoušeného zařízení při této teplotě po 
dobu 2 h, 
 při referenční teplotě vzduchu (20 ± 5) °C, po zotavení zkoušeného zařízení. 
Chyba vodoměru pro jakoukoli z podmínek nesmí překročit hodnoty uvedené v článku 2.3.2 a zároveň 
všechny funkce zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.5.3   Zkouška vlhkým teplem cyklickým (kondenzujícím) 
Vodoměr se po předběžné stabilizaci vystaví ve dvou cyklech za dobu 24 h cyklickým změnám teploty 
mezi dolní teplotou (25 ± 3) °C a horní teplotou:  
 (55 ± 2) °C pro pevná měřidla instalovaná ve venkovním prostředí (třída prostředí O) a pro 
mobilní měřidla (třída prostředí M), nebo 
 (40 ± 2) °C pro pevná měřidla instalovaná v budově (třída prostředí B). 
Relativní vlhkost se udržuje nad 95 % během změn teploty a během fáze při nízké teplotě a nad 
(93 ± 3) % při fázích horní teploty. Během zkoušky je zdroj napájení sepnut.  
Po zotavení vodoměru se stanoví chyba vodoměru při referenčním průtoku. 
Chyba vodoměru nesmí překročit hodnoty uvedené v článku 2.3.2 a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.5.4   Zkouška náhodnými vibracemi 
Zkouška platí pouze pro mobilní měřidla. 
Vodoměr je instalován v poloze určené pro běžné použití, náhodné vibrace se aplikují v rozsahu 
kmitočtu 10 Hz až 150 Hz na zkoušeném zařízení, ve třech vzájemně kolmých pootočených osách, po 
dobu alespoň 2 minut na osu. Během zkoušky je zdroj napájení sepnut a musí být splněny podmínky: 
 celková úroveň RMS: 7 m/s2, 
 ASD úroveň 10 až 20 Hz: 1 m2/s3, 
 ASD úroveň 20 až 150 Hz:  −3 dB/oktáva. 
Po zotavení vodoměru se stanoví chyba vodoměru při referenčním průtoku. 
VYSVĚTLIVKA 
RMS  .......  Root mean square (efektivní hodnota) 
ASD  .......  Acceleration spectral density (spektrální hustota) 
Rozdíl mezi indikací před a po zkoušce nesmí překročit ½ největší dovolené chyby uvedené v článku 
2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.5.5   Zkouška mechanickým rázem 
Zkouška platí pouze pro mobilní měřidla. 
Vodoměr musí být umístěn na tvrdý povrch v jeho normální poloze pro použití a svržen dolů jednou 
hranou dna, přičemž protější hrana vodoměru je ve výši 50 mm nad tvrdým povrchem; avšak úhel 
vytvořený mezi dnem vodoměru a zkušebním povrchem nesmí překročit 30°. Ráz musí být opakován 
na každé hraně dna. Během zkoušky je zdroj napájení vypnut.  
Po ukončení zkoušky a zotavení vodoměru se stanoví chyba vodoměru při referenčním průtoku. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
19 Rozdíl mezi indikací před a po zkoušce nesmí překročit ½ největší dovolené chyby uvedené v článku 
2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6   Zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC) 
5.6.1   Změna napájecího napětí 
5.6.1.1   Vodoměry napájené přímo síťovým napětím (AC) nebo adaptérem (AC/DC) 
Zkouškou se ověří vliv statické odchylky střídavého síťového zdroje napájení. 
Během zkoušky se aplikuje: 
 horní mez síťového napětí Unom + 10 %,  
 horní mez síťového kmitočtu fnom + 2 %, 
 dolní mez síťového napětí Unom − 15 %,  
 dolní mez síťového kmitočtu fnom − 2 %. 
Chyby vodoměru se stanoví v průběhu působení zkušebních podmínek při referenčním průtoku. 
Chyba vodoměru nesmí překročit hodnoty uvedené v článku 2.3.2 a zároveň všechny funkce 
zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.1.2   Vodoměry napájené přímo vnějším DC napětím nebo primárními DC bateriemi 
Zkouškou se ověří vliv statické odchylky stejnosměrného zdroje napájení. 
Během zkoušky se aplikuje: 
 maximální provozní napětí baterie, specifikované výrobcem vodoměru, pro baterii nebo 
stejnosměrné napětí, pro které byl vodoměr vyroben k automatické detekci vysoké úrovně 
podmínek pro vnější stejnosměrné napájení; 
 minimální provozní napětí baterie, specifikované výrobcem vodoměru, pro baterii nebo 
stejnosměrné napětí, pro které byl vodoměr vyroben k automatické detekci nízké úrovně 
podmínek pro vnější stejnosměrné napájení. 
Chyby vodoměru se stanoví v průběhu působení zkušebních podmínek při referenčním průtoku. 
Chyba vodoměru nesmí překročit hodnoty uvedené v článku 2.3.2 a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.1.3   Přerušení bateriového napájení 
Tato zkouška platí pouze pro měřidla používající vyměnitelné baterie napájení. 
Baterie je vyjmuta po dobu 1 hodiny a potom opětovně připojena. Poté musí následovat podrobné 
prozkoumání funkcí měřidla. 
Hodnota součtu nebo uložené hodnoty musí zůstat nezměněny a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.2   Odolnost proti poklesům, krátkodobým přerušením a změnám střídavých napětí 
Při aplikaci přerušení napětí musí být napětí přerušeno po dobu trvání 250 cyklů (50 Hz) a 300 cyklů 
(60 Hz). Musí být provedeno nejméně 10 opakování s intervalem minimálně 10 sekund mezi každou 
skupinou přerušení. Přerušení jsou opakována po celou dobu potřebnou ke stanovení chyby vodoměru. 
Při aplikaci poklesu napětí musí být napětí sníženo na 0 % nebo 70 % po dobu trvání 0,5 cyklu, 1 cyklu 
nebo 25 cyklů (50 Hz) / 30 cyklů (60 Hz) podle typu provedené zkoušky. Musí být provedeno 10 
opakování s intervalem minimálně 10 sekund mezi každou skupinou poklesů. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
20 Rozdíl mezi chybou vodoměru, získanou během aplikace krátkodobých snížení napájení, a chybou 
zjištěnou před zkouškou za referenčních podmínek nesmí překročit jednu polovinu hodnoty uvedené 
v článku 2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce 
zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.3   Odolnost proti přechodovým jevům/burstům na signálových vedeních 
Aplikují se přechodové jevy přechodného jehlového napětí, dvojitého exponenciálního tvarového kmitu. 
Délka přechodových jevů musí být 15 ms a rychlost opakování přechodového jevu musí být 5 kHz. 
Použijí se hodnoty napětí 1 kV pro třídu prostředí E2. 
Rozdíl mezi chybou vodoměru, získanou během aplikace přechodových jevů, a chybou zjištěnou před 
zkouškou za referenčních podmínek nesmí překročit jednu polovinu hodnoty uvedené v článku 2.3.2 
nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.4   Odolnost proti přechodovým jevům/burstům ve střídavých a stejnosměrných sítích 
Aplikují se přechodové jevy přechodného jehlového napětí, dvojitého exponenciálního tvarového kmitu. 
Délka přechodových jevů musí být 15 ms a rychlost opakování přechodového jevu musí být 5 kHz. 
Použijí se hodnoty napětí 2 kV pro třídu prostředí E2. 
Rozdíl mezi chybou vodoměru, získanou během aplikace přechodových jevů, a chybou zjištěnou před 
zkouškou za referenčních podmínek nesmí překročit jednu polovinu hodnoty uvedené v článku 2.3.2 
nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.5   Odolnost proti elektrostatickému výboji  
Během jedné zkoušky se aplikuje 10 přímých (stykových) výbojů o zkušebním napětí 6 kV na kovové 
části pouzdra v intervalech alespoň 10 sekund mezi výboji a 10 nepřímých (vzduchových) výbojů  
o zkušebním napětí 8 kV v horizontální připojovací rovině a 10 nepřímých výbojů pro každou z různých 
poloh ve vertikální připojovací rovině.  
Rozdíl mezi chybou vodoměru, zjištěnou během aplikace elektrostatických výbojů při referenčním 
průtoku, a chybou zjištěnou před zkouškou za referenčních podmínek nesmí překročit jednu polovinu 
hodnoty uvedené v článku 2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň 
všechny funkce zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.6   Odolnost proti vyzařovanému elektromagnetickému poli 
Zkouška musí být provedena při rušení v kmitočtovém pásmu 26 MHz až 2 000 MHz při intenzitě pole 
10 V/m pro třídu prostředí E2. 
Rozdíl mezi chybou vodoměru měřenou během aplikace každého nosného kmitočtového pásma a chybou 
zjištěnou před zkouškou za referenčních podmínek nesmí překročit jednu polovinu hodnoty uvedené v 
článku 2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce 
zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.7   Odolnost proti elektromagnetickému poli šířenému vedením 
Zkouška musí být vystaveno vedeným elektromagnetickým polím v kmitočtovém pásmu 0,15 MHz až 
80 MHz při intenzitě RF amplitudy 10 V pro třídu prostředí E2. 
Rozdíl mezi chybou vodoměru měřenou během aplikace každého nosného kmitočtového pásma a chybou 
zjištěnou před zkouškou za referenčních podmínek nesmí překročit jednu polovinu hodnoty uvedené  
v článku 2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce 
zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
21 5.6.8   Odolnost proti přechodovým rázům na signálových, datových a ovládacích vedeních 
Zkouškou se ověří vliv přechodových rázů, jestliže jsou znásobeny na vstupech/výstupech (I/O) a 
komunikačních portech a tato vedení jsou delší než 30 m nebo na vedení instalovaná mimo budovy bez 
ohledu na jejich délku. Rázy musí být aplikovány ve vedení k vedení přechodným napětím 1 kV a ve 
vedení k zemi přechodným napětím 2 kV pro třídu prostředí E2. 
Rozdíl mezi chybou vodoměru, získanou po aplikaci přechodových napětí přechodových rázů, a chybou 
zjištěnou před zkouškou za referenčních podmínek nesmí překročit jednu polovinu hodnoty uvedené  
v článku 2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce 
zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.9   Odolnost proti přechodovým rázům na střídavých a stejnosměrných síťových vedeních 
Zkouškou se ověří vliv přechodových rázů, jestliže jsou znásobeny na síťovém napětí a tato vedení jsou 
delší než 30 m nebo na vedení instalovaná mimo budovy bez ohledu na jejich délku. Rázy musí být 
aplikovány ve vedení k vedení přechodným napětím 1 kV a ve vedení k zemi přechodným napětím  
2 kV pro třídu prostředí E2. 
Rozdíl mezi chybou vodoměru, získanou po aplikaci přechodových napětí přechodových rázů, a chybou, 
zjištěnou před zkouškou za referenčních podmínek, nesmí překročit jednu polovinu hodnoty uvedené  
v článku 2.3.2 nebo zkoušené zařízení musí detekovat významnou chybu a zároveň všechny funkce 
zkoušeného zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. Když už čárky chcete, tak musí být ve všech 
odstavcích. V normě nejsou. 
5.6.10   Statické magnetické pole 
Při zkoušce musí být použit permanentní kruhový magnet, který má následující magnetické vlastnosti: 
 remanence: 385 mT až 400 mT 
 koercitivní síla: 100 kA/m až 140 kA/m 
 intenzita magnetického pole měřená méně než 1 mm od povrchu: 90 kA/m až 100 kA/m 
 intenzita magnetického pole měřená při 20 mm od povrchu: 20 kA/m 
Permanentní magnet je umístěn v dotyku s vodoměrem v poloze, kde působení statického magnetického 
pole je schopné způsobit chybu, která překračuje největší dovolenou chybu a mění správnou funkci 
vodoměru. Toto umístění je odvozeno v závislosti na typu a konstrukci vodoměru, anebo předchozí 
zkušenosti; smějí být zkoumány různé polohy magnetu. 
Chyba vodoměru nesmí překročit hodnoty uvedené v článku 2.3.2 a zároveň všechny funkce zkoušeného 
zařízení musí pracovat tak, jak byly navrženy. 
5.6.11   Zkouška absence proudění 
Zkouškou se ověří změny v indikaci vodoměru při absenci buď proudění po dobu 15 minut, nebo vody 
po dobu 15 minut. 
Indikace vodoměru se během každého zkušebního intervalu nesmí měnit více než o hodnotu 
ověřovacího dílku stupnice. 
5.7   Kontrola použitého softwaru 
Kontrola použitého softwaru je pokryta zvláštním předpisem3. 
6   Prvotní ověření 
Prvotnímu ověření podle zákona o metrologii podléhají pouze měřidla protečeného množství vody 
určená pro použití mimo oblasti bydlení, obchodu a lehkého průmyslu. 
Na vodoměry se při ověřování uplatňují požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení do oběhu. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
22 6.1   Přehled prováděných zkoušek 
Při prvotním ověření se provádí následující činnosti a zkoušky: 
a) vizuální prohlídka, 
b) funkční zkoušky: 
 zkouška statickým tlakem, 
  zkouška přesnosti. 
6.2   Vizuální prohlídka 
Při vizuální prohlídce vodoměru se posuzuje, zda: 
 měřidlo předložené k ověření se shoduje se schváleným typem a pozornost musí být věnována 
kontrole označení ve smyslu kapitoly 4, 
 měřidlo není mechanicky poškozeno a kovové části nenesou stopy koroze, 
 stav a životnost napájecích baterií vyhovují době ověření. 
Pokud měřidlo nevyhoví požadavkům vizuální prohlídky, dále se nezkouší. 
6.3   Funkční zkoušky  
6.3.1   Zkušební vybavení 
Použije se zkušební vybavení podle článku 5.3.2 s tím, že rozšířená nejistota měření objemu 
indikovaného zkušebním zařízením nesmí překročit 1/3 největší dovolené chyby vodoměru. 
6.3.2   Zkouška statickým tlakem 
Zkouší se těsnost vodoměru a odolnost proti poškození při zkušebním tlaku vody podle zvolené třídy 
nevyššího dovoleného tlaku. 
Zkouška se provádí při nulovém průtoku. Hodnota tlaku vody musí být provedena tlakem ekvivalentním 
alespoň 1,6  nejvyššího dovoleného pracovního tlaku (MAP) po dobu 1 minuty. U soustředných 
měřidel musí být zkouška statickým tlakem provedena na měřidle a sběrném potrubí dohromady. 
V průběhu nebo po dokončení zkoušky nesmí být viditelný žádný únik z měřidla nebo únik  
z indikačního zařízení nebo fyzikální poškození vodoměru při zkoušce. 
6.3.3   Zkouška přesnosti 
Chyby měření vodoměrů musí být určeny alespoň pro následující tři průtoky: 
 mezi Q1 a 1,1Q1, 
 mezi Q2 a 1,1Q2, 
 mezi 0,9 Q3 a Q3. 
V certifikátu schválení typu mohou být specifikovány doplňkové průtoky. 
Teplota zkušební vody v průběhu ověřování pro měřidla musí být podle teplotní třídy následující: 
T30, T50:  (20 ± 10) °C 
T70 až T180:  (20 ± 10) °C a teplota (50 ± 10) °C 
T30/90 až T30/180:  (50 ± 10) °C 
Chyby zjištěné při každém z výše uvedených průtoků nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené 
v článcích 2.3.1 a 2.3.2 za podmínek článku 2.3.3. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
23 U vodoměrů s trvalým průtokem Q3 ˃ 20 m3/h zařazených do jakékoliv teplotní třídy se povoluje použití 
teploty zkušební vody (20 ± 10) °C. Chyby zjištěné při každém z výše uvedených průtoků nesmí 
překročit největší dovolené chyby  
 při průtoku mezi minimálním průtokem Q1 (včetně) a přechodovým průtokem Q2 (kromě), kladná 
nebo záporná, 5 %, a 
 při průtoku mezi přechodovým průtokem Q2 (včetně) a přetěžovacím průtokem Q4 (včetně), 
kladná nebo záporná, 2 %  
za podmínek článku 2.3.3. 
7   Následné ověření 
Následné ověření, tj. každé ověření měřidla provedené po prvotním ověření, je prováděno podle tohoto 
článku. 
Na vodoměry se při ověřování uplatňují požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení do oběhu. 
7.1   Přehled prováděných zkoušek 
Při následném ověření se provádí následující činnosti a zkoušky: 
a) vizuální prohlídka, 
b) funkční zkoušky: 
  zkouška statickým tlakem, 
  zkouška přesnosti. 
7.2   Vizuální prohlídka 
Při vizuální prohlídce vodoměru se posuzuje, zda: 
 měřidlo předložené k ověření se shoduje se schváleným typem, pozornost musí být věnována 
kontrole označení ve smyslu kapitoly 4, 
 měřidlo není mechanicky poškozeno a kovové části nenesou stopy koroze, 
 u vodoměrů s elektronickým indikačním zařízením nebyla ztracena indikace objemu měřidlem 
před odpojením napájení v místě používání a zůstala přístupná podle článku 3.7, 
 stav a životnost napájecích baterií vyhovují době ověření. 
Pokud měřidlo nevyhoví požadavkům vizuální prohlídky, dále se nezkouší. 
7.3   Funkční zkoušky 
7.3.1   Zkušební vybavení 
Požadavky na zkušební vybavení se použijí stejné jako v článku 6.3.1. 
7.3.2   Zkouška statickým tlakem 
Zkouška statickým tlakem se provádí stejným postupem jako pro prvotní ověření podle článku 6.3.2. 
7.3.3   Zkouška přesnosti 
Zkouška indikace měření se provádí stejným postupem jako pro prvotní ověření podle článku 6.3.3. 
Chyby zjištěné při každém z výše uvedených průtoků nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené 
v článcích 2.3.1 a 2.3.2 za podmínek článku 2.3.3.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
24 8   Přezkoušení měřidla 
8.1 Přezkoušení měřidel podle § 11a 
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7 s výjimkou článku 7.2 poslední věta. Jako největší 
dovolené chyby se uplatní dvojnásobek největších dovolených chyb dle článků 2.3.1 a 2.3.2. 
8.2   Přezkoušení vodoměru v době platnosti ověření v místě instalace 
Přezkoušením se kontroluje, zda vodoměr ve funkci stanoveného měřidla splňuje metrologické a 
technické požadavky tohoto opatření obecné povahy, je správně nainstalován a splňuje požadavky na 
přesnost měření v provozu. Přezkoušení se provede pouze tehdy, je-li to technicky možné. 
8.2.1   Prováděné zkoušky 
Přezkoušení vodoměru v místě instalace v době platnosti ověření sestává z: 
  vizuální prohlídky zkoušeného vodoměru a jeho instalace, 
  předběžné zkoušky chodu, 
  kontroly těsnosti, 
  zkoušky přesnosti. 
8.2.2   Vizuální prohlídka 
Při vizuální prohlídce vodoměru se zjišťuje, zda: 
  se zkoušený vodoměr shoduje se schváleným typem podle zákona o metrologii, 
  je správně nainstalován a není mechanicky poškozen, 
  jsou údaje na vodoměru v souladu se značkou schválení typu podle zákona o metrologii,  
  je řádně zabezpečen úředními značkami a montážními plombami. 
V případě vodoměrů, které nevyhověly při vizuální prohlídce, se tato skutečnost uvede v protokolu 
o zkoušce s dostatečnou specifikací konkrétní neshody. Ve zkoušce vodoměru se pokračuje. 
8.2.3   Zkušební vybavení 
Při zkoušce vodoměru v místě instalace se použije následující zkušební vybavení: 
 technicky vhodný etalonový průtokoměr se zajištěnou metrologickou návazností, který svými 
metrologickými parametry odpovídá zkoušenému vodoměru, opatřený regulačním ventilem, 
nebo 
 etalonové odměrné nádoby s regulačním ventilem pro nastavení průtoku při zkoušce, které musí 
mít hodnotu ověřovacího dílku stupnice 0,01 L pro objemy do 10 L (včetně) a 0,03 L pro objemy 
nad 10 L, vzdálenost jednotlivých dílků stupnice musí být 4 mm,  
 propojovací hadice s vhodným připojením na výtok z potrubního systému a regulační ventil 
nádoby, 
 teploměr se zajištěnou metrologickou návazností s přesností ±1 °C. 
Nejistota měření celým zkušebním zařízením je maximálně 1/3 největší dovolené chyby vodoměru. 
8.2.4   Kontrola těsnosti  
Etalon protečeného množství vody se připojí za zkoušený vodoměr na jeden výtok z vodovodního 
potrubí pomocí připojovací hadice. Všechny ostatní výtoky musí být uzavřeny.   
Se zkoušeným vodoměrem se nemanipuluje, aby byl při zkoušce zachován jeho aktuální stav a případný 
vliv instalace.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
25 Kontroluje se těsnost uzavíracího ventilu a všech dalších ventilů a výtoků z vodovodního systému, 
jejichž netěsnost by mohla způsobit únik měřené vody mezi zkoušeným vodoměrem a etalonem. Musí 
být zajištěno, aby veškerá voda protékající přes zkoušený vodoměr protékala i přes etalon.  
Těsnost hadicového připojení se kontroluje vizuálně. 
8.2.5   Předběžná zkouška chodu 
Zkouška se provádí po dobu alespoň 5 minut při maximálním dosažitelném průtoku z vodovodního 
systému. Během zkoušky se zjišťuje, zda ve vodovodním systému nejsou vzduchové bubliny. 
8.2.6   Zkouška přesnosti 
Zkouška přesnosti musí být provedena v minimálním průtoku Q1 a přechodovém průtoku Q2 
vypočítaném z označení vodoměru a při maximálním dosažitelném průtoku z vodovodního systému, 
který musí být alespoň v rozsahu (2  Q2 až Q3). Zkušební průtoky pro zkoušku přesnosti vodoměru 
v místě instalace jsou: 
a) minimální průtok Q1 zkoušeného vodoměru, průměrná hodnota průtoku během zkoušky musí 
ležet v rozsahu ( Q1 až 1,1 Q1), 
a) přechodový průtok Q2 zkoušeného vodoměru, průměrná hodnota během zkoušky musí ležet 
v rozsahu ( Q2 až 1,1 Q2), 
b) maximální dosažitelný průtok, průměrná hodnota během zkoušky musí ležet v rozsahu (2  Q2 až 
Q3). 
V případě, kdy není možné dosáhnout průtoku 2  Q2 z důvodu nevhodného vodoměru pro konkrétní 
instalaci a tlaku vody v místě instalace, se tato skutečnost uvede v protokolu o zkoušce. 
Pokud není možné dosáhnout ani průtoku Q1, tato skutečnost se rovněž uvede v protokolu o zkoušce 
a ve zkoušce se dále nepokračuje. 
Teplota vody v průběhu zkoušky vodoměru na studenou vodu, tj. voda o teplotě (0,1 až 30) °C, 
a v průběhu zkoušky vodoměru na teplou vodu, tj. voda o teplotě (30 až 90) °C, se měří teploměrem 
s přesností ±1 °C.  
Minimální objem vody, který při zkoušce musí protéct vodoměrem, závisí na požadavcích určených 
zkouškou vlivů rozbíhání a zastavování (časová chyba), na typu a na konstrukci indikačního zařízení 
vodoměru.  
Při zkoušce přesnosti musí být provedeno při každém zkušebním průtoku alespoň jedno měření.  Chyby 
zjištěné při každém z výše uvedených průtoků nesmí překročit dvojnásobek největších dovolených chyb 
dle článků 2.3.1 a 2.3.2. 
Zkoušku přesnosti lze provést sběrnou nebo objemovou metodou. 
8.2.6.1   Sběrná metoda 
Při zkoušce přesnosti provedené sběrnou metodou je množství vody protékající vodoměrem 
shromažďováno v odměrné nádobě a její množství se stanoví na stupnici odměrné nádoby.  
Chyba měření se zjistí porovnáváním indikací objemu zkoušeným vodoměrem s indikacemi 
protečeného množství vody na odměrné nádobě.  
Nastavení průtoku Q1, Q2 a maximálního dosažitelného průtoku z vodovodního systému podle článku 
7.4.6 bod a) až c) se provádí přiškrcením regulačního ventilu na vstupu do odměrné nádoby. 
8.2.6.2   Objemová metoda 
Při zkoušce přesnosti provedené objemovou metodou je objem proteklý zkoušeným vodoměrem 
porovnáván s objemem proteklým etalonem protečeného množství vody, např. indukčním 
průtokoměrem, s platnou kalibrací. Indukční průtokoměr musí být zkalibrován, včetně uklidňovacích 
úseků (v délce minimálně 10 D před měřidlem a minimálně 5 D za měřidlem), s největší dovolenou 
chybou 0,6 %. Nejistota kalibrace nesmí přesáhnout ±0,2 %.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
26 Tlak vody na výstupu z etalonu musí být nastaven pomocí výstupní hadice. Přetlak za etalonem musí 
být minimálně 5 kPa (0,05 baru) i při nulovém průtoku (odpovídá 0,5 m vodního sloupce).  
Nastavení průtoku Q1, Q2 a maximálního dosažitelného průtoku z potrubního systému podle článku 
7.4.6 bod a) až c) se provádí přiškrcením jednoho z regulačních ventilů na výstupu za etalonem 
s uklidňovacími úseky.  
8.2.6.3   Vyhodnocení výsledků zkoušky přesnosti na místě instalace 
V případě nevyhovující vnější prohlídky nebo zkoušky přesnosti se vodoměr považuje za neshodný se 
stanovenými požadavky. 
9   Oznámené normy 
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty 
mezinárodních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující 
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k příslušnému opatření oznámí ČMI společně s opatřením obecné povahy veřejně 
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují. 
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů. 
II. 
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanovených 
měřidel – „Měřidla protečeného množství vody – vodoměry, které jsou určeny pro použití mimo oblasti 
bydlení, obchodu a lehkého průmyslu“.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 1.3.9 písm. a), b), c) a d) mezi měřidla podléhající schvalování typu 
a povinnému ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a 
Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti. 
 
III. 
P O U Č E N Í 
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ. 
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad. 
Soulad opatření obecné povahy s právními předpisy lze posoudit v přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C051-16 
27 opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy. 
 
IV. 
Ú Č I N N O S T  
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§ 24d 
zákona o metrologii). 
 
 
 
  
 RNDr. Pavel Klenovský v.r. 
 generální ředitel 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
 
 
 Vyvěšeno dne:  28. 3. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. 
Sejmuto dne:  30. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí: Tomáš Hendrych v.r. 
Účinnost:   12. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, vyznačující účinnost: Tomáš Hendrych v.r.