Okružní 31, 638 00  Brno  
legmet@cmi.cz  
 +420 545 555 414  
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
„Vyhodnocovací jednotky pro plyn“  mohou být  v ČR uváděny na trh a do provozu jako stanovená 
měřidla  podle zákona č. 505/1990 Sb. o metrologii, ve znění pozdějších předpisů. Stanovená měřidla 
jsou podle tohoto zákona měřidla, jejichž typ je uveden v  druhovém seznamu stanovených měřidel 
(vyhl. č. 345/2002 Sb.) a jenž jsou zároveň určena (výrobcem/dovozcem) k  měření s význ amem ochrany 
veřejného zájmu v  oblastech ochrany spotřebitele, závazkových vztahů, stanovení sankcí, poplatků, 
tarifů a daní, ochrany zdraví, ochrany životního prostředí, bezpečnosti při práci nebo ochrany jiných 
veřejných zájmů chráněných zvláštními právn ími předpisy . Jedná se tedy o obdobný účel použití, kterým 
jsou vymezeny stanovené výrobky – měřidla a váhy s neautomatickou činností podle směrnic 
2014/31/EU a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou uváděny na  trh v  ČR pro výše uvedené účely 
použití, vymeze né zákon em č. 505/1990 Sb., o metrologii, se požadavky tohoto předpisu nevztahují.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
stanovená  měřidla  uvedeného druhu . Předpis stanovuje dále zkoušky pro účely s chválení typu a 
ověřování  stanovených měřidel uvedeného druhu.  
 (Konec manažerského shrnutí.)  
V E Ř E J N Á   V  Y H L Á Š K A  
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování metrologických a technických  požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a ná sledujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 4. 
4. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává t oto: 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V  A H Y  
číslo: 0111- OOP -C083 -18 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, metod 
zkoušení při schvalování typu a při ověřování stanovených měřidel : 
„vyhodnocovací jednotky pro plyn“  
1 Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a následující:  
1.1 
vyhodnocovací jednotka 
elektronické zařízení, které přijímá výstupní signály z připojených průtokoměrů a převodníků dalších 
vstupních veličin a zpracovává je  
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník –  Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
2 1.2 
průtokoměr  
měřidlo pro měření ob jemového, resp. hmotnostního průtoku plynu  
1.3 objemový průtok plynu  
objem plynu proudící průtokoměrem za jednotku času  
1.4 hmotnostní průtok plynu 
hmotnost plynu proudící průtokoměrem za jednotku času 
1.5 proteklý objem, resp. proteklá hmotnost  
objem, res p. hmotnost plynu, který protekl průtokoměrem za jednotku času  
1.6 stanovené pracovní podmínky 
podmínky použití, pro které leží specifikované metrologické vlastnosti měřicího přístroje 
v definovaných mezích 
1.7 
referenční podmínky  
podmínky použití předepsané pro funkční zkoušky měřicího přístroje nebo pro vzájemné porovnávání 
výsledků měření  
1.8 základní podmínky  
stanovené podmínky, na které je měřené množství plynu přepočítáváno  
1.9 kompresibilitní faktor Z 
poměr objemu určitého množství plynu při specifikovaném tlaku a teplotě a objemu stejného množství 
plynu při stejných podmínkách vypočteného ze stavové rovnice ideálního plynu  
2 Metrologické požadavky 
Na měřidla se při ověřování uplatňují metrologické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvede ní 
do oběhu.  
2.1 Stanovené pracovní podmínky  
2.1.1 Rozsah teplot okolního prostředí  
Vyhodnocovací jednotky pro plyn musí být schopny pracovat (v mezích největších dovolených chyb) 
v rozsahu teplot okolního prostředí minimálně (−10 až +40) °C. 
Výrobce musí specifikov at rozsah teploty okolního prostředí pro vyhodnocovací jednotky pro plyn. Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
3 2.1.2 Rozsah vlhkosti okolního prostředí  
Výrobce musí specifikovat rozsah relativní vlhkosti okolního prostředí.  
2.1.3 Referenční podmínky  
Teplota okolního prostředí musí být (20 ± 3) °C, přičemž se během zkoušky nesmí změnit  
o více než  1  °C. 
Relativní vlhkost okolního prostředí musí být (60 ± 15) %, přičemž se nesmí během zkoušky změnit  o více než 10 %.  
2.2 Rozsah měřicího převodníku tlaku  
Pokud je k  vyhodnocovací jednotce připojen převodník tlaku pro měření statického tlaku plynu 
v měřicím systému, musí jeho měřicí rozsah odpovídat potřebám měřicí aplikace. Pro absolutní tlaky 
menší než 21 bar musí být použit převodník absolutního tlaku. Pro absolutní tlaky rovnající se nebo 
větší než 21  bar smí být použit převodník přetlaku, přičemž do vyhodnocovací jednotky musí být zadána 
průměrná hodnota barometrického tlaku typická pro místo instalace měřicího systému.  
2.3 Rozsah snímače teploty s  převodníkem   
Pokud je k  vyhodnocovací jednotce připojen převodník teploty pro měření teploty plynu v  měřicím 
systému, musí jeho měřicí rozsah odpovídat potřebám měřicí aplikace. Minimální měřicí rozpětí teploty 
plynu je 40 °C.  
2.4 Měřicí rozsah  
Měřicí rozsah je u vyhodnocovací jednotky dán rozsahem použitého průtokoměru. 
2.5 Největší dovolená chyba 
Největší dovolené chyby, vyjádřené v procentech měřené hodnoty, které se vztahují k  indikovanému 
průtoku anebo proteklému množství plynu, jsou uvedeny v  tabulce 1.  
Největší dovolené chyby jsou stanoveny zvlášť pro referenční podmínky a zvlášť pro rozsah stanovených pracovních podmínek.  
Tabulka 1 – Největší dovolené chyby  
Indikace  Referenční  
podmínky  Stanovené 
pracovní 
podmínky  
Indikace průtoku anebo proteklého množství plynu při měření a) ±0,50 %  ±1,00 %  
Indikace průtoku anebo proteklého množství plynu při výpočtu b) ±0,20 %  ±0,30 %  
Indikace veličin měřených přes analogový signál – teplota c) ±0,10 %  ±0,20 %  
Indikace veličin měřených přes analogový signál – tlak a ostatní d) ±0,20 %  ±0,50 %  
a) Hodnoty vstupních veličin jsou simulovány pomocí měřidel nebo simulátorů vstupních veličin.  
b) Hodnoty vstupních veličin jsou zadány jako konstanty. 
c) Vztahuje se k termodynamické teplotě vyjádřené v  Kelvinech.  
d) Vztahuje se k  měřené hodnotě.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
4 2.6 Software vyhodnocovací jednotky pro plyn  
Software použitý ve vyhodnocovací jednotce musí být identifikovatelný (verze softwaru)  
a validován pomocí validovaného kontrolního programu. 
2.7 Analogové vstupy vyhodnocovacích jednotek pro plyn  
Analogové vstupy vyhodnocovací jednotky pro plyn musí splňovat požadavky uvedené v  tabulce 1.  
3 Technické požadavky  
3.1 Konstrukční požadavky 
Všechny základní části vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí být konstruovány takovým způsobem, 
aby nesnižovaly přesnost měření připojeného snímače průtoku.  
Vyhodnocovací jednotky musí být schopny odolávat vnějšímu prostředí, do kterého jsou určeny, a mít 
vyhovující výsledky příslušných zkoušek elektromagnetick é kompatibility. Pokud jsou určeny do 
prostředí s  nebezpečím výbuchu, musí mít také platné schválení pro tento účel.  
U vyhodnocovacích jednotek pro plyn, kde připojené členy mohou být demontovány nebo nahrazeny, 
musí být všechna spojení a rozhraní mezi vyh odnocovací jednotkou a těmito členy zajištěna.  
Jakákoliv rozhraní a přípojky, kter é umožňují připojení doplňkových zařízení, nesmějí ovlivnit 
metrologické vlastnosti vyhodnocovací jednotky. 
3.2 Indikační zařízení  
Vyhodnocovací jednotky pro plyn musí být vybav eny displejem. Displej musí být čitelný v  rozsahu úhlu 
15° od kolmice k  rovině okénka. Jestliže se pro indikaci kumulativních hodnot nepoužívají všechny 
číslice indikačního zařízení, pak každá číslice nalevo od největší platné číslice musí zobrazovat nulu.  
3.2.1 Hlavní zobrazované údaje  
Na indikačním zařízení musí být vyhodnocovací jednotka schopna indikovat:  
  a)  hodnotu vypočítaného průtoku plynu při podmínkách měření;  
  b)  hodnotu vypočítaného průtoku plynu při základních podmínkách;  
  c)  hodnotu objemu proteklého množství plynu při podmínkách měření;  
  d)  hodnotu objemu proteklého množství plynu při základních podmínkách;  
  e)  výstražné indikace a alarmy.  
3.2.2 Vedlejší zobrazované údaje  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn musí být dále schopna indikovat či zobrazovat následující parametry, 
a to buď na indikačním zařízení, nebo na trvale připojeném informačním štítku popsaném 
nesmazatelnými znaky, nebo na připojeném vnějším indikačním zařízení, popř. kombinací uvedeného:  
  a)  hodnoty totalizérů;  
  b)  metodu výpočt u proteklého množství plynu;  
  c)  přepočet na energetické jednotky u topných plynů;  
  d)  parametry snímače proteklého množství plynu;  
  e)  parametry měřeného plynu (např. kompresibilní faktory, iz oentropický exponent, dynamická 
viskozita, kritické velič iny plynu);  
  f)  metody výpočtů parametrů měřeného plynu;  
  g)  hodnoty základních podmínek;  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
5   h)  hodnoty měřených veličin (např. tlak p a teplota t při podmínkách měření);  
  i)  verzi použitého softwaru vyhodnocovací jednotky, včetně kontrolního součtu.  
Identifikace a jednotka každé veličiny nebo parametru, které mohou být indikovány, musí být jasně 
zobrazena na displeji vyhodnocovací jednotky nebo v  jeho blízkosti.  
 
3.3 Výstražné indikace a alarmy  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn musí být schopna identifikov at: 
• že jakákoliv z naměřených nebo vypočítaných hodnot je mimo stanovené rozsahy, 
• že přístroj pracuje mimo meze platnosti výpočetního algoritmu;  
• že některé z elektrických signálů jsou mimo rozsah vstupů vyhodnocovací jednotky;  
• blížící se konec životnosti b aterie.  
S výjimkou blížícího se konce životnosti baterie nesmí být po dobu vadné funkce detektované 
vyhodnocovací jednotkou povolen jakýkoliv další nárůst proteklého množství plynu při základních podmínkách. Nárůst proteklého množství plynu smí pokračovat pouze tehdy, je -li možné přesně 
identifikovat množství, které po dobu vadné funkce nateklo, například pomocí dalšího tzv. chybového 
proteklého množství. 
Resetování aktivované výstrahy musí být možné pouze tehdy, jestliže byla odstraněna příčina 
výstražného hlášení. Resetování musí být zabezpečeno proti neoprávněnému přístupu. 
Pokud je vyhodnocovací jednotka během doby trvání chybné podmínky (chybných podmínek) schopna 
odhadovat množství plynu protékajícího měřicím systémem, pak musí být přijata taková opatření, která 
zamezí záměně mezi odhadovanými hodnotami a hodnotami měřeným i v době bez chybné podmínky 
(chybných podmínek). Odhadované hodnoty musí být uloženy do paměti  
a zobrazeny odděleně.  
Po ukončení příčiny přerušení, alarmu nebo selhání a znovuobnovení uchovaných hodnot musí být 
vyhodnocovací jednotka pro plyn schopna aut omaticky pracovat.  
Parametry používané při zpracování měření nebo určené pro identifikaci základních součástí systému 
nesmí být možné měnit jinak než osobou, která je pověřena k  těmto změnám. Musí existovat možnost 
tyto parametry ověřit. Každá změna těchto  parametrů musí mít za následek buď porušení plomb, nebo 
být zaznamenána vyhodnocovací jednotkou společně s  identifikací specifickou pro osobu provádějící 
změnu a s  datem změny.  
3.4 Korekce chyby průtokoměru  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn může být vybavena funkcemi pro korekci chyb průtokoměru. Pokud je tato funkce aktivována a použita, musí být zajištěno, aby křivka chyb průtokoměru odpovídala 
skutečným pracovním podmínkám v  místě instalace průtokoměru. To znamená, že průtokoměr musí být 
ověřen za podmínek blízkých těm, při kterých se používá v aplikaci v místě instalace, a přednostně 
plynem, který se v místě instalace používá, není -li certifikátem schválení typu měřidla umožněna jiná 
metoda. 
3.5 Vstup z  průtokoměru 
Vyhodnocovací jednotka musí mít vstup, který j e schopen zpracovat signál z  připojeného průtokoměru. 
Je povoleno, aby jediná vyhodnocovací jednotka zpracovávala signály z  více připojených průtokoměrů, 
pokud je k  tomu konstrukčně uzpůsobena.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
6 3.6 Metody výpočtu kompresibilitních faktorů  
Pro výpočet kompresibilitních faktorů plynů musí být použity pouze obecně uznávané validované 
metody.  
Kompresibilitní faktory nebo jejich poměr či jejich konstantní hodnoty musí být ve vyhodnocovací jednotce používány vždy, pokud je zřejmé, že hodnota statického (absolutního) tlaku v měřicím systému 
může dosáhnout 4 bar.  
3.7 Software  
Software, který je pro metrologické vlastnosti vyhodnocovací jednotky pro plyn zásadní, musí být 
validován, musí být jednoduchým způsobem identifikovatelný a musí být zabezpečen. O každém zásahu 
do sof twaru musí být k  dispozici důkaz. 
Přístup k  jeho změně musí být možný pouze použitím hesla nebo kódu, které mohou být měněny, nebo 
použitím stanoveného zařízení po porušení úřední značky ověření.  
3.8 Zabezpečení  
Vyhodnocovací jednotka musí být takového konstr ukčního provedení, aby každý zásah, který by mohl 
ovlivnit výsledky měření, způsobil viditelné poškození vyhodnocovací jednotky, nebo jej ích úředních 
značek, případně aktivoval alarm, který bude uložen v  paměti registru událostí.  
V případě použití elektronické formy zabezpečení k  povolenému či schválenému nastavení 
vyhodnocovací jednotky musí být splněny následující požadavky:  
  a)  přístup musí být možný pouze použitím hesla nebo kódu, které mohou být měněny, nebo 
použitím stanoveného zařízení;  
  b)  musí  být zaznamenávány poslední zásahy do paměti vyhodnocovací jednotky, přičemž musí být 
zaznamenáno minimálně 100 zásahů, včetně data a času zásahu, a specifická identifikace 
zásahu;   
  c)  musí být možné získat přístup k  zásahu (zásahům) zaznamenaným v paměti. Tuto paměť lze 
vymazat nebo přepsat pouze při porušení úřední značky či použitím bezpečnostního hesla nebo 
kódu. 
Všechna spojení a rozhraní mezi vyhodnocovací jednotkou a připojenými členy měřicího systému musí 
být zabezpečen a.   
3.9 Stupeň ochrany krytem  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn musí prostřednictvím vhodné konstrukce zajišťovat dostatečnou 
ochranu před dotykem nebezpečných částí, ochranu před vniknutím pevných cizích těles a ochranu před 
vniknutím vody odpovídající výrobcem specifikovanému použití. Stupeň ochrany krytem musí být 
označen.  
3.10   Prostory s  nebezpečím výbuchu  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn určená pro použití v  prostorách s  nebezpečím výbuchu musí splňovat 
požadavky specifikované příslušnými předpisy.  
3.11   Elektromagnetická kompatibili ta 
Vyhodnocovací jednotky pro plyn nesmí být ovlivněny elektrickým ani elektromagnetickým rušením, 
nebo na ně musí definovaným způsobem reagovat (například ohlášením chyby, zablokováním měření a 
podobně). Nesmí ani vyzařovat nežádoucí elektromagnetické pol e. Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
7 4 Značení měřidla  
Značení musí být provedeno na viditelném místě a musí být za normálních podmínek užití 
vyhodnocovací jednotky trvanlivého charakteru.  
4.1 Povinné značení  
Každá vyhodnocovací jednotka pro plyn musí být označena alespoň následujícími informace mi: 
  a)  identifikační značka nebo název výrobce;  
  b)  označení typu;  
  c)  rok výroby;  
  d)  výrobní číslo;  
  e)  značka schválení typu.  
Vyhodnocovací jednotky pro plyn mohou být opatřeny štítkem s  doplňkovými informacemi:  
  f)  verze aplikovaného výpočtového softwaru;  
  g)  parametry měřeného plynu;  
  h)  rozsahy použitých snímačů vstupních veličin.  
4.2 Umístění úřední značky  
Musí být zajištěno vhodné místo pro umístění úřední značky, respektive úředních značek. Umístění značek je stanoveno certifikáte m o schválení typu. 
U vyhodnocovacích jednotek musí být vhodným způsobem provedeno zabezpečení přístupu ke všem prvkům či komunikačním portům, pomocí nichž lze provést změnu metrologických parametrů měřicího 
systému.  
5 Schvalování typu měřidla  
5.1 Přehled zkouše k 
Proces schvalování typu vyhodnocovací jednotky pro plyn zahrnuje následující zkoušky a činnosti:  
a) vnější prohlídku;  
b) zkoušku přesnosti za referenčních podmínek;  
c) zkoušku odolnosti mezním teplotám okolí;  
d) zkoušku suchým teplem;  
e) zkoušku vlhkým teplem;  
f) zkoušku vlivu napájecího napětí;  
g) zkoušku vlivu krátkodobých změn střídavého napájecího napětí;  
h) zkoušku vlivu rychlých přechodových jevů / skupin impulzů;  
i) zkoušku vlivu rázového impulzu;  
j) zkoušku vlivu elektromagnetického pole;  
k) zkoušku vlivu elektrostatického výboje ; 
l) zkoušku vlivu rušení šířených vedením indukovaných vysokofrekvenčními poli;  
m) zkoušku vlivu magnetického pole síťového kmitočtu;  
n) zkoušku vlivu krátkodobých změn stejnosměrného napájecího napětí;  
o) zkoušku odolnosti proti vibracím;  
p) zkoušku odolnosti proti ráz ům; 
q) zkoušku stálosti;  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
8 r) zkoušku výstražných funkcí a chybových stavů;  
s) zkoušku ochrany krytem.  
5.2 Vnější prohlídka  
Při vnější prohlídce vyhodnocovací jednotky pro plyn se posuzuje:  
• úplnost předepsané technické dokumentace;  
• shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu uvedenými v  článcích 2 a 3;  
• úplnost a stav vyhodnocovací jednotky pro plyn podle předepsané technické dokumentace;  
• shodnost verze vyhodnocovacího softwaru měřidla s  verzí specifikovanou výrobcem.  
5.3 Podmínky zkoušek při schvalování typu  
5.3.1 Požadavky na zkušební zařízení a validační prostředky  
Měřidla použitá v  rámci zkušebního vybavení musí mít platnou metrologickou návaznost. Rozšířená 
nejistota m ěření (pro k = 2) zkušebního zařízení musí být menší nebo nejvýše rovna ¼ největší dovolené 
chyby zkoušeného měřidla nebo ¼ největší dovolené chyby příslušného analogového vstupu. Kontrolní 
programy musí mít platný validační certifikát pro všechny použité metody výpočtu. 
5.3.2 Podmínky pro zkoušky  
Teplota okolí při zkoušení musí být v  rozsahu (20 ± 3)  °C. Změny teploty okolí po dobu zkoušky nesmí 
překročit 1 °C.  
Relativní vlhkost okolního prostředí musí být v  rozmezí (60 ± 15)  %. Změna relativní vlhkosti okolí se  
během zkoušky nesmí změnit o více než 10 %. 
Tyto referenční podmínky musí být dodrženy při zkouškách přesnosti vyhodnocovací jednotky pro plyn. 
5.4 Funkční zkoušky  
5.4.1 Zkouška přesnosti za referenčních podmínek  
5.4.1.1  Zkouška přesnosti vyhodnocovacího softwaru  
Údaje vyp očítané vyhodnocovací jednotkou pro plyn se kontrolují nejméně v  pěti bodech rovnoměrně 
rozmístěných v celém rozsahu. V  případě, že do výpočtu vstupuje více veličin, musí se kontrolovat 
různé kombinace těchto veličin. Pro každou vstupní veličinu se zvolí m inimálně tři body rovnoměrně 
rozmístěné v celém rozsahu dané veličiny. Hodnoty ostatních veličin se volí blízko jejich pracovního 
bodu.  
Chyba vypočítané hodnoty vyhodnocovací jednotky nesmí překročit hodnotu největší dovolené chyby 
uvedené v  tabulce 1.  
5.4.1.2  Zkouška přesnosti analogových vstupů 
Údaje analogových vstupů vyhodnocovací jednotky pro plyn se kontrolují nejméně v  pěti bodech 
(včetně bodů blízko dolní a horní meze měřicího rozsahu) rovnoměrně rozmístěných v celém rozsahu.  
Chyba analogového vstupu vyhodnocovací jednotky nesmí překročit hodnotu největší dovolené chyby uvedené v  tabulce 1.  
5.4.2 Zkouška odolnosti mezním teplotám okolí  
Při zkoušce odolnosti mezním teplotám se vyhodnocovací jednotka pro plyn podrobí při aplikovaných 
mezních hodnotách teploty okolí zkoušce přesnosti ve stanovených bodech dle odstavce 5.4.1.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
9 Hodnota teploty okolí musí odpovídat dolní a horní mezní hodnotě teploty prostředí specifikované 
v 2.1.1 nebo specifikované výrobcem. 
V každém bodě zkoušky a při každém měření musí být chyba  v mezích největších dovolených chyb 
stanovených pro pracovní podmínky dle tabulky 1. 
Po provedených zkouškách musí správně pracovat všechny dílčí funkce měřidla.  
5.4.3 Zkouška vlhkým teplem  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn se vystaví účinkům stálé teploty, která  je rovna horní mezní teplotě 
třídy prostředí a konstantní relativní vlhkosti 93 % po dobu čtyř dnů. V  průběhu zkoušky se na měřidle 
nesmí projevit kondenzace vody.  
V jednotlivých fázích zkoušky se vyhodnocovací jednotka pro plyn podrobí zkoušce přesnosti dle 
odstavce 5.4.1 v  omezeném počtu bodů, a to:  
  a)  za referenčních podmínek (před zvýšením teploty),  
  b)  na konci fáze na horní mezní teplotě,  
  c)  za referenčních podmínek (po poklesu teploty). 
V každém zkušebním bodě a pro každé měření před, v  průběhu a po zkoušce musí být chyba v  mezích 
největších dovolených chyb pro referenční, případně stanovené pracovní podmínky , viz tabul ka 1. 
Po provedených zkouškách musí správně pracovat všechny dílčí funkce měřidla.  
5.4.4 Zkouška vlhkým teplem, cyklická zkouška  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn se vystaví cyklickým změnám teploty mezi teplotou při referenčních 
podmínkách a horní mezní teplotou třídy prostředí. Během změny teploty a během fází s  nízkou teplotou 
musí být vlhkost udržována nad 95 % a během fází s  horní mezní teplotou musí být vlhkost nad 93 %. 
V průběhu zkoušky se na měřidle smí projevit kondenzace vody. 
V jednotlivých fázích zkoušky se vyhodnocovací jednotka pro plyn podrobí zkoušce přesnosti dle 
odstavce 5.4.1 v  jednom zkušebním bodě zvoleném uvnitř specifikované oblasti měření vyhodnocovací 
jednotky pro plyn, a to:  
  a)  za referenčních podmínek (před cyklickými změnami), 
  b)  za referenčních podmínek (po cyklických změnách). 
V každém zkušebním bodě a pro každé měření před a po zkoušce musí být chyba v mezích největších 
dovolených chyb stanovených pro referenční podmínky uvedených v  tabulce 1.  
Po provedených zkouškách musí správně pracovat všechny dílčí funkce měřidla.  
5.4.5 Zkouška vlivu napájecího napětí  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu změn podmínek napájení, zatímco zkoušené 
zařízení pracuje.  
Při zkoušení vlivu změn velikosti napájecího napětí u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo 
vykazovat normální funkci a jeho chyba musí být v  mezích největší dovolené chyby uvedené 
v tabulce  1. 
a) Pro vyhodnocovací jednotky pro plyn, napájené ze střídavé napájecí sítě s  jedním jmenovitým 
napětím UN a jedním jmenovitým kmitočtem fN, se zkouška provede postupně pro tyto dvojice 
nastavených hodnot: [ pmin, Tmin]; [p max, Tmin]; [p max, Tmax]; [pmin, Tmax] při podmínkách napájení 
postupně nastavených na:  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
10 Pořadí  Kmitočet  Napětí  
1 fN 1,10U N 
2 fN 0,85U N 
3 1,02 f N UN 
4 0,98 f N UN 
b) Pro vyhodnocovací jednotky pro plyn, napájené ze střídavé napájecí sítě s  rozsahem jmenovitých 
napětí od UN1 do UN2 a jedním jmenovitým kmitočtem fN, se zkouška provede postupně pro tyto 
dvojice nastavených hodnot: [ pmin, Tmin]; [p max, Tmin]; [pmax, Tmax]; [p min, Tmax] při podmínkách 
napájení postupně nastavených na:  
Pořadí  Kmitočet  Napětí  
1 fN 1,10U N 
2 fN 0,85U N 
3 1,02 f N UN 
4 0,98 f N UN 
c) Pro vyhodnocovací jednotky pro plyn, napájené vnějším stejnosměrným napětím s  rozsahem od 
UN1 do UN2, se zkouška provede postupně pro tyto dvojice nastavených hodnot: [ pmin, Tmin];  
[pmax, Tmin]; [p max, Tmax]; [p min, Tmax] při podmínkách napájení postupně nastavených na U N1 a UN2. 
Před stanovením chyby musí být napájecí napětí ustáleno na nastavené hodnotě.  
d) Pro vyhodnocovací jednotky pro plyn napájené bateriemi se zkouška provede postupně pro tyto 
dvojice nastavených hodnot: [ pmin, Tmin]; [p max, Tmin]; [pmax, Tmax]; [p min, Tmax] při podmínkách 
napájení postupně nastavených na Umin a Umax, kde Umin a Umax jsou hodnoty napětí stanovené 
výrobcem zkoušeného zařízení.  
Před stanovením chyby musí být napájecí napětí ustáleno na nastavené hodnotě.  
5.4.6 Zkouška vlivu krátkodobých změn střídavého napájecího napětí  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu krátkodobých změn střídavého napájecího 
napětí, zatímco zkoušené zařízení pracuje.  
Před aplikací rušení musí být stanovena chyba pr o objem v  jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované 
oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení musí být v  mezích největší 
dovolené chyby za referenčních podmínek uvedené v  tabulce 1.  
Zkouška se provede postupně pro tyto krá tkodobé poklesy a přerušení:  
Pořadí  Zbytkové napětí  Doba trvání  
1 0 % U T ½T 
2 0 % U T 1T 
3 70 % U T 25T 
4 0 % U T 250T  
kde U T je jmenovité napětí zařízení a T je perioda kmitočtu napájení.  
Hodnota U T se stanoví takto:  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
11 a) Pokud má zkoušené zařízení určeno jedinou hodnotu jmenovitého napájecího napětí, použije se 
tato hodnota.  
b) Pokud má zkoušené zařízení určen rozsah jmenovitých napětí a nepřekračuje- li rozsah napětí  
20 % nižší hodnoty rozsahu hodnot napájecích napětí, pak se jako hodnota jmenovitého 
napájec ího napětí použije jakékoli jediné napětí z  určeného rozsahu.  
c) Pokud má zkoušené zařízení určen rozsah jmenovitých napětí a překračuje -li rozsah napětí  
20 % nižší hodnoty rozsahu hodnot napájecích napětí, pak se musí zkušební postup aplikovat jak 
na dolní, tak na horní stanovené mezní napětí.  
Pro každou kombinaci zkušebního napětí a doby trvání se aplikují 3 poruchy v   intervalu 10 sekund 
nebo delším. Každá série poruch musí začínat postupně ve fázových úhlech 0°, 90°, 180°, 270° 
s výjimkou poruchy s  dobou trvání 250T , kde je dovoleno provést zkoušku pouze při úhlu 0°. 
Při zkoušení vlivu změn velikosti napájecího napětí u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo 
vykazovat normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a během aplikace rušení nesmí 
překročit největší dovolenou chybu za referenčních podmínek uvedenou v  tabulce 1 s  výjimkou rušení 
s dobou trvání 250T , kde platí, že přijatelnou odezvou na aplikované rušení je uvedení bezpečnostních 
a výstražných zařízení zkoušeného zařízení do činnosti v souladu s  článkem 3.3 tohoto předpisu.  
5.4.7 Zkouška vlivu rychlých přechodových jevů / skupin impulzů  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu rychlých přechodových jevů / skupin impulsů, 
zatímco zkoušené zařízení pracuje.  
Před aplikací r ušení musí být stanovena chyba pro objem v  jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované 
oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení musí být v  mezích největší 
dovolené chyby za referenčních podmínek uvedené v  tabulce 1.  
Odolnos t vyhodnocovací jednotky pro plyn proti rychlým elektrickým přechodovým jevům/skupinám 
impulsů se zkouší při napětí rušivých impulsů ±2 kV na svorkách pro připojení střídavé nebo 
stejnosměrné napájecí sítě a ±1 kV na svorkách pro připojení stejnosměrného napájení nepřipojených 
na stejnosměrnou napájecí síť a na signálových, komunikačních a řídicích vedení delších než 3  metry. 
Opakovací kmitočet impulsů je 5 kHz, perioda opakování skupin impulsů je 300 ms, celková doba 
zkoušky na každém z  přívodů a při jedné  polaritě impulsů je nejméně 1 minuta.  
Při zkoušení vlivu rychlých přechodových jevů / skupin impulsů u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo vykazovat normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a během aplikace 
rušení nesmí překroči t největší dovolenou chybu za referenčních podmínek uvedenou v  tabulce 1.  
5.4.8 Zkouška vlivu rázového impulzu  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu rázového impulsu, zatímco zkoušené zařízení pracuje.  
Před aplikací rušení musí být stanovena chy ba pro objem v  jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované 
oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení musí být v  mezích největší 
dovolené chyby za referenčních podmínek uvedené v  tabulce 1.  
Odolnost vyhodnocovací jednotky pro plyn proti rázovému impulsu se zkouší rázovým impulzem  
t
r/th = 1,2/50 (8/20) µs o napětí max. ±2 kV nesymetricky a ±1  kV symetricky na přívody střídavé nebo 
stejnosměrné napájecí sítě a ±1  kV nesymetricky, popř. ±0,5 kV symetricky, na signálová, komunika ční 
a řídicí vedení delší než 30  m nebo vedení uložená (i jen částečně) vně budov bez ohledu na jejich délku. 
Pro každou polaritu a úroveň zkušebního napětí se aplikují 3 impulsy. Perioda opakování impulsů je 1 
minuta nebo delší.  
Při zkoušení vlivu rázového impulsu u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo vykazovat 
normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a během aplikace rušení nesmí překročit 
největší dovolenou chybu za referenčních podmínek uvedenou v  tabulce 1.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
12 5.4.9 Zkouška vlivu elek tromagnetického pole  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu elektromagnetického pole, zatímco zkoušené 
zařízení pracuje.  
Před aplikací rušení musí být stanovena chyba pro objem v  jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované 
oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení musí být v  mezích největší 
dovolené chyby za referenčních podmínek uvedené v  tabulce 1.  
Zkouška se provede v  kmitočtovém rozsahu od 80 MHz do 2 000 MHz při intenzitě 
elektromagnetického pole 10  V/m ( hodnota pro nemodulovanou nosnou). Nosná je modulována 
amplitudovou modulací s  hloubkou 80 %, modulačním signálem je sinusový signál o kmitočtu 1 kHz. 
Kmitočtový krok při rozmítání kmitočtu zkušebního pole je nejvýše 1 %, doba prodlevy na každém 
kmitočtu nesmí být kratší než doba pro vyšetření zkoušeného zařízení anebo pro případnou reakci 
zkoušeného měřiče na rušení; v  žádném případě však nesmí být kratší než 0,5 sekundy. Zkušební pole 
se aplikuje na všechny strany krytu zkoušeného zařízení.  
Při zkoušení v livu elektromagnetického pole u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo 
vykazovat normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a během aplikace rušení nesmí 
překročit největší dovolenou chybu za referenčních podmínek uvedenou v  tabulce 1 . 
5.4.10  Zkouška vlivu elektrostatického výboje  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu elektrostatických výbojů, zatímco zkoušené 
zařízení pracuje.  
Před aplikací rušení musí být stanovena chyba pro objem v  jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované 
oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení musí být v  mezích největší 
dovolené chyby za referenčních podmínek uvedené v  tabulce 1.  
Zkouška se provede s napětím výboje po dotyku 8 kV a napětím výboje vzduchem 15 kV. 
Výboje se aplikují na kryt zkoušeného zařízení a do vazebních desek v  blízkosti zkoušeného zařízení.  
Při zkoušení vlivu elektrostatického výboje u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo vykazovat normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a během aplikace rušení nesmí 
překročit největší dovolenou chybu za referenčních podmínek uvedenou v  tabulce 1. 
5.4.11  Zkouška vlivu rušení šířených vedením indukovaných vysokofrekvenčními poli  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu rušení šířených vedením indukovaných 
vysokofrekvenčními poli, zatímco zkoušené zařízení pracuje.  
Před aplikací rušení musí být stanovena chyba pro objem v  jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované 
oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení  musí být v  mezích největší 
dovolené chyby za referenčních podmínek uvedené v  tabulce 1.  
Zkouška se provede v  kmitočtovém rozsahu od 0,15 MHz do 80 MHz při hodnotě zkušebního napětí 
naprázdno 10 V (hodnota pro nemodulovanou nosnou). Nosná je modulována amplitudovou modulací s hloubkou 80 %, modulačním signálem je sinusový signál o kmitočtu 1 kHz. Kmitočtový krok při 
rozmítání kmitočtu zkušebního pole je nejvýše 1 %, doba prodlevy na každém kmitočtu nesmí být kratší než doba pro vyšetření zkoušeného zařízení  anebo pro případnou reakci zkoušeného měřiče na rušení; 
v žádném případě však nesmí být kratší než 0,5 sekundy. Rušení se aplikuje na signálová vedení delší 
než 3 metry, všechny vstupy a výstupy stejnosměrné sítě, všechny vstupy a výstupy střídavé sítě, a na 
všechna připojení k  funkčnímu uzemnění.  
Při zkoušení vlivu rušení šířených vedením indukovaných vysokofrekvenčními poli  
u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo vykazovat normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a během aplikace rušení nesmí překročit největší dovolenou chybu za referenčních 
podmínek, uvedenou v  tabulce 1.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
13 5.4.12  Zkouška vlivu magnetického pole síťového kmitočtu  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu magnetického pole, zatímco zkoušené zařízení 
pracuje.  
Před aplikací rušení musí být stanovena chyba pro objem v jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované 
oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení musí být  
v mezích největší dovolené chyby za referenčních podmínek uvedené v t abulce 1.  
Zkouška se provede na kmitočtu 50 Hz anebo 60 Hz při intenzitě magnetického pole 100 A/m pro trvale 
působící pole a 1 000 A/m pro krátkodobě působící pole (doba působení 1 s až 3 s). Zkušební pole se 
aplikuje na všechny strany krytu zkoušeného za řízení pomocí cívky umístěné tak, aby zkoušené zařízení 
bylo v jejím středu (metoda ponoření).  
Při zkoušení vlivu elektromagnetického pole u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo 
vykazovat normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a  během aplikace rušení nesmí 
překročit největší dovolenou chybu za referenčních podmínek, uvedenou v tabulce 1.  
5.4.13  Zkouška vlivu krátkodobých změn stejnosměrného napájecího napětí  
Zkouška spočívá ve vystavení zkoušeného zařízení vlivu krátkodobých změn stejno směrného 
napájecího napětí, zatímco zkoušené zařízení pracuje.  
Zkouška je použitelná pouze pro stejnosměrné napájení nízkým napětím přivedené na porty z vnější 
stejnosměrné napájecí sítě. Nevztahuje se na vyhodnocovací jednotky napájené například vnitřní baterií.  
Před aplikací rušení musí být stanovena chyba pro objem v jediném bodě zvoleném uvnitř specifikované oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. Chyba před aplikací rušení musí být  
v mezích největší dovolené chyby za referenčních podmínek, uve dené v tabulce 1.  
Zkouška se provede postupně pro tyto krátkodobé poklesy a přerušení:  
Pořadí  Zbytkové napětí  Doba trvání  
1 0 % U  10 ms  
2 0 % U  30 ms  
3 70 % U  300 ms  
4 0 % U  1 000 ms  
kde U  je jmenovité napětí zařízení.  
Kroky zkoušky při zbytkovém napětí 0 % U se provedou jak při simulaci odpojení napájení (stav vysoké 
impedance), tak i při simulaci zkratu na vedení (stav nízké impedance).  
Hodnota U  se stanoví takto:  
a) Pokud má zkoušené zařízení určeno jedinou hodnotu jmeno vitého napájecí napětí, použije se tato 
hodnota.  
b) Pokud má zkoušené zařízení určen rozsah jmenovitých napětí a nepřekračuje- li rozsah napětí  
20 % nižší hodnoty rozsahu hodnot napájecích napětí, pak se jako hodnota jmenovitého 
napájecího napětí použije jaké koli jediné napětí z určeného rozsahu.  
c) Pokud má zkoušené zařízení určen rozsah jmenovitých napětí a překračuje -li rozsah napětí  
20 % nižší hodnoty rozsahu hodnot napájecích napětí, pak se musí zkušební postup aplikovat jak 
na dolní, tak na horní stanovené  mezní napětí.  
Pro každou kombinaci zkušebního napětí a doby trvání se aplikují tři poruchy v intervalu 10 sekund 
nebo delším. 
Při zkoušení vlivu změn velikosti napájecího napětí u vyhodnocovacích jednotek pro plyn musí měřidlo 
vykazovat normální funkci a rozdíl mezi chybami zaznamenanými před a během aplikace rušení nesmí 
překročit největší dovolenou chybu za referenčních podmínek uvedenou v tabulce 1  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
14 s výjimkou rušení s dobou trvání 1 sekundy, kde platí, že přijatelnou odezvou na aplikované rušení je 
uvedení bezpečnostních a výstražných zařízení zkoušeného zařízení do činnosti v souladu s článkem 3.3 
tohoto předpisu.  
5.4.14  Zkouška odolnosti proti vibracím  
Při zkoušce odolnosti proti vibracím se vyhodnocovací jednotka pro plyn podrobí před a po působení 
vibrací zkoušce přesnosti za referenčních podmínek dle odstavce 5.4.1 v  omezeném počtu bodů. Při 
působení vibrací není vyhodnocovací jednotka pro plyn v  činnosti.  
V každém bodě zkoušky a při každém měření musí být před a po zkoušce chyba v  mezích největších 
dovole ných chyb stanovených pro referenční podmínky. 
Po provedené zkoušce odolnosti proti vibracím musí správně pracovat všechny dílčí funkce měřidla.  
5.4.15  Zkouška odolnosti proti rázům  
Při zkoušce odolnosti proti rázům se vyhodnocovací jednotka pro plyn podrobí před a po působení rázů 
zkoušce přesnosti za referenčních podmínek dle odstavce 5.4.1 v  jednom zkušebním bodě zvoleném 
uvnitř specifikované oblasti měření vyhodnocovací jednotky pro plyn. 
V každém bodě zkoušky a při každém měření musí být před a po zkoušce chy ba v mezích největších 
dovolených chyb stanovených pro referenční podmínky. 
Po provedené zkoušce odolnosti proti rázům musí správně pracovat všechny dílčí funkce měřidla.  
5.4.16  Zkouška stálosti  
Při zkoušce stálosti se vyhodnocovací jednotka pro plyn podrobí:  
• zkoušce přesnosti za referenčních podmínek dle odstavce 5.4.1;  
• vlivu 2 cyklických změn teploty okolí mezi minimální a maximální teplotou třídy prostředí.  
Cyklická změna teploty okolí se skládá z  vystavení měřidla maximální teplotě třídy prostředí po dobu 1 
týdne a následně vystavení měřidla minimální teplotě třídy prostředí po dobu 1 týdne. Změny mezi 
maximální a minimální teplotou musí být prováděny v  krocích po 10 K·h-1. 
Po stabilizaci za referenčních podmínek po dobu 24 hodin musí být opět provedena zkouška  přesnosti 
za referenčních podmínek dle odstavce 5.4.1.  
V každém bodě zkoušky a při každém měření nesmí absolutní hodnota rozdílu mezi chybou před 
zkouškou stálosti a po dokončení zkoušky stálosti překročit ½ největší dovolené chyby za referenčních 
podmíne k, uvedené v  tabulce 1.  
Po provedené zkoušce stálosti musí správně pracovat všechny dílčí funkce měřidla. 
5.4.17  Zkouška výstražných funkcí a chybových stavů  
Zkouška se provádí metodou simulace příslušného atypického stavu. Spočívá v  dosažení souboru bodů 
(simulo vaných stavů) zvyšováním a snižováním zvoleného parametru, aby se potvrdila činnost 
výstražných nebo chybových hlášení a současně správná činnost vyhodnocovací jednotky pro plyn při 
zaznamenávání protečeného množství plynu při těchto stavech.  
Výstražná, respektive chybová hlášení musí být plně identifikovatelná. Vyhodnocovací jednotka musí 
zaznamenat příčinu, datum, hodinu začátku a konce výstražného hlášení a musí být schopna tato hlášení 
odpovídajícím způsobem evidovat. Indikace hlášení musí zůstat aktivní do doby zásahu oprávněné 
osoby. 
5.4.18  Zkouška ochrany krytem  
Vyhodnocovací jednotka pro plyn konstruovaná pro venkovní použití, která není určena pro instalaci ve 
skříni odolné proti povětrnostním vlivům, musí mít stupeň ochrany krytem nejméně IP 65. Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
15 V průběhu  zkoušek ochrany krytem není vyhodnocovací jednotka pro plyn v  činnosti.  
Po provedených zkouškách ochrany krytem musí správně pracovat všechny dílčí funkce měřidla.  
6 Prvotní ověření  
Při prvotním ověřování vyhodnocovací jednotky pro plyn se vykonávají tyto z koušky:  
a) vizuální prohlídka;  
b) zkouška přesnosti;  
c) zkouška kompatibility vyhodnocovací jednotky pro plyn s  měřicím systémem.  
6.1 Vizuální prohlídka  
Při vizuální prohlídce se kontroluje, zda:  
• se měřidlo předložené k  ověření shoduje se schváleným typem;  
• měřidlo není  mechanicky poškozeno;  
• označení, nápisy a jejich provedení odpovídají údajům a požadavkům uvedeným v  certifikátu 
schválení typu měřidla.  
Pokud měřidlo nevyhoví požadavkům vnější prohlídky, dále se nezkouší. 
6.2 Podmínky zkoušek při ověřování  
6.2.1 Zkušební vybavení  
Ke zkoušce metrologických charakteristik musí být použito vybavení podle článku 5.3.1.  
6.2.2 Podmínky zkoušek  
Pro zkoušky platí podmínky podle článku 5.3.2.  
6.3 Zkoušky přesnosti  
6.3.1 Zkouška přesnosti vyhodnocovacího softwaru  
Výpočetní software musí být zkoušen pomocí v alidovaných programů pro dané metody výpočtu.  
Údaje vypočítané vyhodnocovací jednotkou pro plyn se kontrolují nejméně ve  třech bodech rovnoměrně 
rozmístěných v celém rozsahu. V  případě, že do výpočtu vstupuje více veličin, musí se kontrolovat 
různé kombina ce těchto veličin. Pro každou vstupní veličinu se zvolí minimálně tři body rovnoměrně 
rozmístěné v celém rozsahu dané veličiny. Hodnoty ostatních veličin se volí blízko jejich pracovního 
bodu.  
Chyba vypočítané hodnoty vyhodnocovací jednotky nesmí překročit  hodnotu největší dovolené chyby 
uvedené v  tabulce 1.  
6.3.2 Zkouška přesnosti analogových vstupů  
Zkoušky analogových vstupů musí být prováděny pomocí referenčních měřidel, jejichž nejistoty 
nepřesahují ¼ maximálních dovolených chyb příslušných analogových vstupů.  
Údaje analogových vstupů vyhodnocovací jednotky pro plyn se kontrolují nejméně v  pěti bodech 
(včetně bodů blízko dolní a horní meze měřicího rozsahu) rovnoměrně rozmístěných po celém rozsahu.  
Chyba analogového vstupu vyhodnocovací jednotky nesmí překroči t hodnotu největší dovolené chyby 
uvedené v  tabulce 1.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
16 6.3.3 Zkouška kompatibility vyhodnocovací jednotky pro plyn s  měřicím systémem  
Zkouška kompatibility vyhodnocovací jednotky pro plyn s  měřicím systémem se provede v  místě 
instalace měřicího systému pro měřen í proteklého množství plynu. 
Zkouška musí prokázat vzájemnou kompatibilitu vyhodnocovací jednotky pro plyn s  ostatními členy 
měřicího systému proteklého množství plynu.  
Před uvedením vyhodnocovací jednotky do používání musí být provedena kontrola nastavení  
metrologických parametrů ve vyhodnocovacím softwaru vyhodnocovací jednotky včetně kontroly 
správnosti nastavení těchto parametrů ve vztahu ke skutečnému konstrukčnímu provedení měřicího 
systému.  
Na základě v  místě instalace identifikovaných členů měřicího  systému a jejich metrologických 
parametrů musí být stanovena celková nejistota měření průtoku plynu měřicím systémem, respektive 
stanovena třída přesnosti měřicího systému pro měření průtoku plynu. 
U aplikací, kde nebyl dosud stanoven parametr Q min, musí být tento parametr stanoven v rámci zkoušky 
kompatibility s  ohledem na použité členy měřicího systému a s  ohledem na úroveň plnění instalačních 
požadavků.  
Parametr Qmin musí být prostřednictvím údaje hodnoty průtoku nebo prostřednictvím odpovídající 
hodnot y diferenčního tlaku zadán do vyhodnocovací jednotky. Měřicí systém pak nesmí být trvale 
provozován pod touto minimální hodnotou průtoku. 
7 Následné ověření  
Postup následného ověření je shodný s  postupem prvotního ověření dle kapitoly 6 s  výjimkou zkoušky 
kompatibility vyhodnocovací jednotky pro plyn s  měřicím systémem (kapitola 6.3.3), která se při 
následném ověřování neprovádí. 
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nespr ávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní největší 
dovolené chyby pro stanovené pracovní podmínky dle tabulky 1.  
9   Oznámené normy  
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárodních, popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující 
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem 
s přiřazením k  příslušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně 
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz
). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany 
oprávněných zájmů. Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C083 -18 
17 II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla,  zkoušky př i schvalování typu , ověřování a přezkoušení 
stanovených měřidel – „ vyhodnocovací jednotky pro plyn“.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 1.3.11 písm. j) mezi měřidla podléhající schvalování typu a 
povinnému ověřování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a 
Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
III. 
P O U Č E N Í  
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ.  
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad.  
Soulad opatření obecné povahy s  právními předpisy lze posoudit v  přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ . Účastník může dát podnět k  provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k  zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ  vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy.  
IV. 
Ú Č I N N O S  T 
Toto opat ření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§  24d 
zákona o metrologii).  
 
 
  
 Český metrologický institut  
 generální ředitel  
 
 
Vyvěšeno dne:   
Sejmuto dne:    
Účinnost: