NN 111/2021 (14.10.2021.), Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima  
HRVATSKI SABOR  
1941  
Na temelju članka 89. Ustava Republike Hrvatske, donosim  
ODLUKU  
O PROGLA ŠENJU ZAKONA O AUTORSKOM PRAVU I SRODNIM PRAVIMA  
Progla šavam Zakon o autorskom pravu i srodnim  pravima, koji je Hrvatski sabor donio 
na sjednici 1. listopada 2021.  
Klasa: 011 -01/21 -01/57  
Urbroj: 71 -10-01/1-21-2 
Zagreb, 6. listopada 2021.  
Predsjednik  
Republike Hrvatske  
Zoran  Milanovi ć, v. r. 
ZAKON  
O AUTORSKOM PRAVU I SRODNIM PRAVIMA  
DIO PRVI  
UVODNE ODREDBE  
Poglavlje 1.  
OPĆE ODREDBE  
Predmet Zakona  
Članak 1.  
Ovim se Zakonom ure đuje: 
1. podru čje primjene Zakona  
2. autorsko pravo – pravo autora na njihovim djelima iz knji ževnog, znanstvenog i 
umjetni čkog podru čja 
3. srodna prava:  
a) pravo umjetnika izvođača na njihovim izvedbama  
b) pravo proizvo đača fonograma na njihovim fonogramima  
c) pravo proizvo đača videograma (audiovizualnih producenata) na njihovim 
videogramima  
d) pravo organizacija za emitiranje na njihovim programskim signalima  
e) pravo nakla dnika informativnih publikacija na njihovim informativnim publikacijama  
f) pravo proizvo đača neoriginalnih baza podataka na njihovim neoriginalnim bazama 
podataka  
g) pravo nakladnika na njihovim pisanim izdanjima  
4. autorsko pravo i srodna prava u pravnom prometu  
5. sadr žajna i vremenska ograni čenja autorskog prava i srodnih prava  
6. ostvarivanje (individualno i kolektivno) autorskog prava i srodnih prava  
7. za štita autorskog prava i srodnih prava u slu čaju povrede.  Prijenos pravne ste čevine Europske unije  
Članak 2.  
(1) Ovim se Zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzimaju sljede će direktive:  
– Direktiva Vije ća 93/83/EEZ od 27. rujna 1993. o koordinaciji odre đenih pravila s 
obzirom na autorsko pravo i srodna prava koja se odnose na satelitsko emitiranje i kabe lsko 
reemitiranje (SL L 248, 6. 10. 1993.)  
– Direktiva 96/9/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 11. o žujka 1996. o pravnoj za štiti 
baza podataka (SL L 77, 27. 3. 1996.)  
– Direktiva 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 22. svibnja 2001. o 
uskla đivanj u odre đenih aspekata autorskog prava i srodnih prava u informacijskom dru štvu 
(SL L 167, 22. 6. 2001.)  
– Direktiva 2001/84/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 27. rujna 2001. o pravu 
slijeđenja u korist autora izvornika umjetni čkog djela (SL L 272, 13. 10.  2001.)  
– Direktiva 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 29. travnja 2004. o provedbi 
prava intelektualnog vlasni štva (SL L 157, 30. 4. 2004.)  
– Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 12. prosinca 2006. o 
uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 376, 27. 12. 2006.)  
– Direktiva 2006/115/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 12. prosinca 2006. o pravu 
iznajmljivanja i pravu posudbe te o odre đenim autorskom pravu srodnim pravima u podru čju 
intelektualnog vlasni štva (kodificirana verzija) (SL L 376, 27. 12. 2006.)  
– Direktiva 2006/116/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 12. prosinca 2006. o trajanju 
zaštite autorskog prava i odre đenih srodnih prava (kodificirana verzija) (SL L 372, 27. 12. 
2006.)  
– Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 23. travnja 2009. o pravnoj 
zaštiti ra čunalnih programa (kodificirana verzija) (SL L 111, 5. 5. 2009.)  
– Direktiva 2011/77/EU Europskog parlamenta i Vije ća od 27. rujna 2011. o izmjeni 
Direktive 2006/116/EZ o trajanju za štite autorskog prava i određenih srodnih prava (SL L 
265, 11. 10. 2011.)  
– Direktiva 2012/28/EU Europskog parlamenta i Vije ća od 25. listopada 2012. o 
određenim dozvoljenim kori štenjima djela siro čadi (SL L 299, 27. 10. 2012.)  
– Direktiva 2014/26/EU Europskog parlamenta i Vije ća od 26. velja če 2014. o 
kolektivnom ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava te izdavanju odobrenja za vi še 
državnih podru čja za prava na internetsko kori štenje glazbenih djela na unutarnjem tr žištu (SL 
L 84, 20. 3. 2014.)  
– Direktiva (EU) 2017/1564 Eu ropskog parlamenta i Vije ća od 13. rujna 2017. o 
određenim dopu štenim upotrebama odre đenih djela i drugih predmeta za štite koji su za štićeni 
autorskim pravom i srodnim pravima u korist osoba koje su slijepe, koje imaju o štećenje vida 
ili imaju drugih pote škoća u kori štenju tiskanim materijalima i o izmjeni Direktive 
2001/29/EZ o uskla đivanju odre đenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom 
društvu (SL L 242, 20. 9. 2017.)  
– Direktiva (EU) 2019/789 Europskog parlamenta i Vije ća od 17. travnja 20 19. o 
utvrđivanju pravila o ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava koja se primjenjuju na 
određene internetske prijenose organizacija za radiodifuziju i reemitiranja televizijskih i 
radijskih programa te o izmjeni Direktive Vije ća 93/83/EEZ (SL L 130 , 17. 5. 2019.)  
– Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vije ća od 17. travnja 2019. o 
autorskom prarodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tr žištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ 
i 2001/29/EZ (SL L 130, 17. 5. 2019.) i Ispravak Direktive (EU) 2019/7 90 Europskog parlamenta i Vije ća od 17. travnja 2019. o autorskom prarodnim pravima na jedinstvenom 
digitalnom tr žištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (SL L 134, 22. 5. 2019.).  
(2) Ovim Zakonom osiguravaju se pretpostavke za provedbu:  
– Uredbe (EU ) 2017/1128 Europskog parlamenta i Vije ća od 14. lipnja 2017. o 
prekograni čnoj prenosivosti usluga internetskog sadr žaja na unutarnjem tr žištu (SL L 168, 30. 
6. 2017.) i  
– Uredbe (EU) 2017/1563 Europskog parlamenta i Vije ća od 13. rujna 2017. o 
prekograni čnoj razmjeni izme đu Unije i tre ćih zemalja primjeraka u dostupnom formatu 
određenih djela i drugih predmeta za štite koji su za štićeni autorskim pravom i srodnim 
pravima u korist osoba koje su slijepe, koje imaju o štećenje vida ili imaju drugih pote škoća u 
korištenju tiskanim materijalima (SL L 242, 20. 9. 2017.).  
Rodna neutralnost izraza  
Članak 3.  
Izrazi koji se koriste u ovome Zakonu, a imaju rodno zna čenje odnose se jednako na 
muški i ženski rod.  
Autorsko pravo i srodna prava, nositelji prava  
Članak 4.  
(1) Autorsko pravo pripada, po svojoj naravi, fizi čkoj osobi koja stvori autorsko djelo.  
(2) Pravo umjetnika izvo đača pripada, po svojoj naravi, fizi čkoj osobi koja izvede djelo iz 
književnog ili umjetni čkog podru čja ili izra žaja folklora.  
(3) Izvorni nosite lj drugih srodnih prava mo že biti svaka fizi čka ili pravna osoba, ako 
ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. 
(4) Autorsko pravo i srodna prava mogu se protiv volje njihovih nositelja ograni čiti samo 
pod pretpostavkama i na na čin odre đen ovim Zakonom.  
(5) Nositelj prava je fizi čka ili pravna osoba, razli čita od organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava, koja je nositelj autorskog prava ili srodnog prava ili koja na temelju 
ugovora o kori štenju prava ili ovoga Zakona ima pravo na udio u prihodima od prav a. 
Objavljivanje, izdavanje, javnost i javno kori štenje  
Članak 5.  
(1) Autorsko djelo ili predmet srodnog prava smatra se objavljenim ako je u činjen 
pristupa čnim javnosti uz pristanak nositelja prava.  
(2) Autorsko djelo ili predmet srodnog prava smatra se i zdanim:  
– ako su uz pristanak nositelja prava primjerci toga autorskoga djela odnosno predmeta 
srodnog prava ponu đeni javnosti ili stavljeni u promet u koli čini koja zadovoljava razumne 
potrebe javnosti  
– ako je autorsko djelo ili predmet srodnog prava u činjen dostupnim javnosti, be žično ili 
putem žica, na na čin koji pripadnicima javnosti omogu ćava pristup autorskom djelu ili 
predmetu srodnog prava s mjesta i u vrijeme koje sami odaberu.  
(3) Javnost ozna čava ve ći broj osoba koje su izvan uobi čajenoga u žeg kruga osoba usko 
povezanih rodbinskim ili drugim osobnim vezama.  
(4) Javnim kori štenjem autorskog djela smatra se svako kori štenje autorskog djela ili 
predmeta srodnih prava koje je pristupa čno javnosti ili kori štenje u prostoru koji je 
pristupa čan pripadni cima javnosti ili omogu ćavanje pripadnicima javnosti pristupa autorskom 
djelu i predmetima srodnih prava s mjesta i u vrijeme koje sami odaberu.  Odnos izme đu autorskog prava i srodnih prava te me đusobni odnos srodnih prava  
Članak 6.  
(1) Za štita srodnih pra va, prema ovom Zakonu, ostavlja netaknutom i ni na koji na čin ne 
utječe na za štitu autorskog prava. Ni jedna odredba ovoga Zakona o za štiti srodnih prava ne 
smije se tuma čiti tako da šteti za štiti autorskog prava.  
(2) Ostvarivanje prava umjetnika izvo đača na priop ćavanje javnosti fiksiranih izvedbi iz 
članka 136. stavka 1. ovoga Zakona ne smije štetiti ostvarivanju autorskog prava.  
(3) Ostvarivanje prava proizvo đača fonograma ne smije štetiti ostvarivanju autorskog 
prava ni prava umjetnika izvo đača. 
(4) Ost varivanje prava audiovizualnih producenata ne smije štetiti ostvarivanju autorskog 
prava, prava umjetnika izvo đača ni prava proizvo đača fonograma.  
(5) Ostvarivanje prava organizacija za emitiranje ne smije štetiti ostvarivanju autorskog 
prava, prava umjetn ika izvo đača, prava proizvo đača fonograma ni prava audiovizualnih 
producenata.  
(6) Ostvarivanje prava nakladnika informativnih publikacija ne smije štetiti ostvarivanju 
autorskog prava, prava umjetnika izvo đača, prava proizvo đača fonograma, prava 
audiovizu alnih producenata ni prava organizacija za emitiranje.  
(7) Nakladnik informativnih publikacija ne mo že se pozvati na svoje pravo nakladnika 
informativnih publikacija protiv nositelja autorskog ili srodnog prava na autorskim djelima i 
predmetima srodnih pra va uvr štenim u njegovu informativnu publikaciju, a osobito ih ne 
može pozivanjem na svoje pravo nakladnika informativnih publikacija sprije čiti da koriste 
svoja autorska djela i predmete srodnih prava neovisno o informativnoj publikaciji u koju su 
uvrštena. 
(8) Ako je autorsko djelo ili predmet srodnog prava uklju čen u informativnu publikaciju 
na temelju ste čenog neisklju čivog prava iskori štavanja, nakladnik informativne publikacije ne 
može se pozvati na svoje pravo protiv drugih stjecatelja neisklju čivog p rava iskori štavanja 
istih autorskih djela ili predmeta srodnih prava.  
(9) Nakladnik informativnih publikacija ne mo že pozivom na svoje pravo zabraniti 
korištenja autorskih djela ili predmeta srodnih prava za koja je za štita istekla.  
(10) Ostvarivanje prava proizvo đača neoriginalne baze podataka ne smije štetiti 
ostvarivanju autorskog prava, prava umjetnika izvo đača, prava proizvo đača fonograma, prava 
audiovizualnih producenata, prava organizacija za emitiranje ni prava nakladnika 
informativnih publikacija.  
Poglavlje 2.  
PODRU ČJE PRIMJENE ZAKONA  
Općenite odredbe o podru čju primjene Zakona  
Članak 7.  
(1) Za štićeni su po ovom Zakonu autori i nositelji srodnih prava koji su dr žavljani 
Republike Hrvatske ili druge dr žave članice Europske unije ili imaju svoje sjedi šte u 
Republici Hrvatskoj ili u drugoj dr žavi članici Europske unije.  
(2) Jednako kao osobe iz stavka 1. ovoga članka, za štićene su fizi čke i pravne osobe koje 
su dr žavljani tre ćih država ili u tre ćim dr žavama imaju svoje sjedi šte (u daljnjem tekstu: 
stranci), u okviru obveza što ih je Republika Hrvatska prihvatila na temelju me đunarodnih 
ugovora ili na temelju stvarne uzajamnosti. Dok se ne doka že suprotno, smatra se da stvarna 
uzajamnost postoji.  (3) Iznimno od odredaba stavaka 1. i 2. ovoga članka, za štićeni su po ovom Zakonu 
stranci:  
– u pogledu autorskih djela pisanih na hrvatskom jeziku  
– u pogledu moralnih prava  
– u pogledu prava slije đenja i prava proizvo đača neoriginalne baze podataka na temelju 
stvarne uzajamnosti.  
(4) St ranac ne će imati u Republici Hrvatskoj ve ću zaštitu no što je ima u dr žavi čiji je 
državljanin ili u kojoj ima svoje sjedi šte ako osoba iz stavka 1. ovoga članka ima u dr žavi 
stranca manju za štitu no što joj je priznata ovim Zakonom.  
Autori  
Članak 8.  
Uz os obe iz članka 7. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona, za štićeni su po ovom Zakonu i stranci 
– autori:  
– koji imaju uobi čajeno boravi šte u Republici Hrvatskoj  
– u pogledu arhitektonskih djela sagra đenih na teritoriju Republike Hrvatske i djela 
vizualnih umjetnosti  koja su čvrsti sastavni dijelovi nekretnine koja se nalazi na podru čju 
Republike Hrvatske.  
Umjetnici izvo đači 
Članak 9.  
Uz osobe iz članka 7. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona, za štićeni su po ovom Zakonu i stranci 
– umjetnici izvo đači, sukladno članku 7. stav ku 4. ovoga Zakona, koji imaju uobi čajeno 
boravi šte u Republici Hrvatskoj.  
Proizvo đači fonograma i audiovizualni producenti  
Članak 10.  
Uz osobe iz članka 7. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona, za štićeni su po ovom Zakonu, 
sukladno članku 7. stavku 4., i strani proizvo đači fonograma i audiovizualni producenti, ako 
je njihov fonogram odnosno videogram prvi put izdan u Republici Hrvatskoj.  
Organiz acije za emitiranje  
Članak 11.  
Uz osobe iz članka 7. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona, sukladno članku 7. stavku 4. ovoga 
Zakona, za štićene su po ovom Zakonu strane organizacije za emitiranje koje prenose svoja 
emitiranja preko oda šiljača koji su na teritoriju  Republike Hrvatske.  
Uspore đivanje rokova trajanja  
Članak 12.  
(1) Za strance – autore, koji su za štićeni po ovom Zakonu, vrijede rokovi trajanja 
autorskog prava iz ovoga Zakona, s tim da istje ču najkasnije na dan kada istje če zaštita u 
državi čiji su dr žavljani i ne mogu biti dulji od rokova predvi đenih ovim Zakonom.  
(2) U opsegu primjene me đunarodnih obveza, za strance – nositelje srodnih prava, koji su 
zaštićeni po ovom Zakonu, vrijede rokovi trajanja odnosnih prava iz ovoga Zakona, s tim da 
istječu najka snije na dan kada istje če zaštita u dr žavi čiji su dr žavljani ili gdje imaju sjedi šte i 
ne mogu biti dulji od rokova predvi đenih ovim Zakonom.  
Osobe bez dr žavljanstva (apatridi)  Članak 13.  
(1) Autori i nositelji srodnih prava koji nemaju dr žavljanstvo ili ga se ne mo že utvrditi 
jednako su za štićeni po ovom Zakonu kao dr žavljani Republike Hrvatske ako u njoj imaju 
svoje uobi čajeno boravi šte. 
(2) Ako osobe iz stavka 1. ovoga članka nemaju uobi čajeno boravi šte u Republici 
Hrvatskoj, jednako su za štićeni kao državljani dr žave u kojoj imaju svoje uobi čajeno 
boravi šte. 
DIO DRUGI  
AUTORSKO PRAVO  
Poglavlje 1.  
AUTORSKA DJELA  
Autorsko djelo  
Članak 14.  
(1) Autorsko djelo je originalna intelektualna tvorevina iz knji ževnog, znanstvenog ili 
umjetni čkog podru čja koja ima  individualni karakter, bez obzira na na čin i oblik izra žavanja, 
vrstu, vrijednost ili namjenu, ako ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. 
(2) Autorska djela su:  
– jezična djela, kao što su pisana djela, govorna djela te ra čunalni programi, koji 
obuhva ćaju izražaj računalnog programa u bilo kojem obliku, uklju čujući i pripremni 
dizajnerski materijal  
– glazbena djela, s rije čima ili bez rije či 
– dramska i dramsko -glazbena djela  
– koreografska i pantomimska djela  
– djela vizualnih umjetnosti s podru čja slikarst va, kiparstva i grafike, bez obzira na 
materijal od kojega su na činjena, te ostala djela vizualnih umjetnosti  
– djela arhitekture, kao što su skice, studije, plasti čni i drugi prikazi, nacrti, idejna 
rješenja, idejni projekti, glavni projekti, izvedbeni pr ojekti, planovi te izvedene gra đevine i 
zahvati u prostoru iz podru čja arhitekture, urbanizma i krajobrazne arhitekture  
– djela primijenjenih umjetnosti i industrijskog dizajna  
– fotografska djela i djela proizvedena postupkom koji je sli čan fotografskom  
– audiovizualna djela, kao što su kinematografski, televizijski, dokumentarni, crtani, 
reklamni ili drugi filmovi te druga audiovizualna djela izra žena slikama, sa zvukom ili bez 
zvuka, u vremenski organiziranom slijedu promjena, bez obzira na vrstu podloge  na koju su 
fiksirana  
– novinarska djela, kao što su članci, fotografije i audiovizualni prilozi  
– videoigre i druga multimedijalna djela  
– kartografska djela  
– prikazi znanstvene ili tehni čke prirode kao što su crte ži, planovi, skice, tablice  
– druge vrst e originalnih intelektualnih tvorevina koje imaju individualni karakter.  
(3) Predmet autorskog prava mo že biti svako autorsko djelo osim onoga koje to ne mo že 
biti po svojoj naravi, kao i onoga za koje je odredbama ovoga Zakona odre đeno da ne mo že 
biti pre dmetom autorskog prava.  
(4) Predmet autorskog prava je autorsko djelo u cjelini, uklju čujući i nedovr šeno autorsko 
djelo, naslov te dijelovi autorskog djela koji udovoljavaju pretpostavkama iz stavka 1. ovoga 
članka.  (5) Naslov autorskog djela koji ne udov oljava pretpostavkama da bi bio predmet 
autorskog prava, a koji je ve ć korišten za neko autorsko djelo, ne mo že se koristiti za djelo 
iste vrste ako bi mogao izazvati zabunu o autoru.  
Prerade  
Članak 15.  
(1) Prijevodi i druge prerade autorskog djela, koje su originalne intelektualne tvorevine 
individualnog karaktera, za štićene su kao samostalna autorska djela. To uklju čuje prijevode, 
prilagodbe, obrade i druge izmjene ra čunalnog programa, koje su originalne intelektualne 
tvorevine individualnog karaktera.  
(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka ne utje ču na prava autora izvornog djela.  
(3) Prijevodi slu žbenih tekstova iz podru čja zakonodavstva, uprave i sudstva, koji su 
originalne intelektualne tvorevine individualnog karaktera, za štićeni su kao samostalna 
autors ka djela, osim ako su u činjeni radi slu žbenog informiranja javnosti i kao takvi 
objavljeni.  
(4) Iznimno od stavka 1. ovoga članka, ne smatraju se originalnim intelektualnim 
tvorevinama i nisu za štićena kao prerade neznatno prera đena, prilago đena ili glazbe no 
obrađena glazbena djela s rije čima ili bez rije či, u odnosu na koja je istekla za štita autorskim 
pravom.  
Autorska zbirka i autorska baza podataka  
Članak 16.  
(1) Zbirka samostalnih autorskih djela, podataka ili druge gra đe koja prema izboru ili 
rasporedu sastavnih elemenata čini originalnu intelektualnu tvorevinu individualnog karaktera 
sukladno članku 14. stavku 1. ovoga Zakona (u daljnjem tekstu: autorska zbi rka), kao što je 
enciklopedija, zbornik, antologija, baza podataka i sl., za štićena je kao zasebno autorsko 
djelo. Nijedan drugi kriterij ne će se primjenjivati za prikladnost autorskopravne za štite 
autorske zbirke.  
(2) Za štita koju u živa autorska zbirka iz  stavka 1. ovoga članka ne prote že se na njezin 
sadržaj i ni na koji na čin ne utje če na prava koja postoje na autorskim djelima i predmetima 
srodnih prava uvr štenim u tu zbirku.  
(3) Autorska baza podataka je autorska zbirka samostalnih autorskih djela, pod ataka ili 
druge gra đe ure đena po odre đenom sustavu ili metodi, čiji su elementi pojedina čno 
pristupa čni elektroni čkim ili drugim sredstvima.  
(4) Za štita koja je ovim Zakonom predvi đena za autorsku bazu podataka iz stavka 3. 
ovoga članka ne odnosi se na ra čunalne programe koji su kori šteni za njezinu izradu ili rad. 
Takvi ra čunalni programi za štićeni su kao zasebna autorska djela ako su originalne 
intelektualne tvorevine individualnog karaktera.  
Autorska djela koja su nedostupna na tr žištu 
Članak 17.  
(1) Aut orsko djelo smatra se nedostupnim na tr žištu kad se, s obzirom na obilje žja tog 
autorskog djela, nakon ulo ženog razumnog napora da se utvrdi je li djelo dostupno javnosti, 
može u dobroj vjeri smatrati da cijelo djelo nije dostupno javnosti u okviru uobi čajenih kanala 
trgovine. Tu su uklju čena i djela koja nikada nisu bila dostupna na tr žištu. 
(2) Razuman napor ne podrazumijeva ponovljeno djelovanje tijekom vremena, ali 
uklju čuje uzimanje u obzir svih lako pristupa čnih dokaza o budu ćoj dostupnosti djela u ok viru 
uobičajenih kanala trgovine.  (3) Dostupnost autorskog djela na tr žištu u pravilu se utvr đuje uzorkovanjem ili sli čnim 
razmjernim mehanizmom, osim u slu čajevima kad se smatra razumnim utvr đivati dostupnost 
javnosti pojedina čnih autorskih djela, s obzir om na pristupa čnost relevantnih podataka, 
vjerojatnost komercijalne dostupnosti i o čekivane tro škove poduzimanja radnji utvr đivanja 
dostupnosti javnosti. Ograni čena dostupnost autorskog djela, kao što je dostupnost u 
antikvarijatima, ili teoretska mogu ćnost dobivanja odobrenja za kori štenje ne smatra se 
dostupno šću u okviru uobi čajenih kanala trgovine.  
(4) Autor mo že u svakom trenutku izri čito pisanom izjavom isklju čiti primjenu odredaba 
stavaka od 1. do 3. ovoga članka u odnosu na jedno ili vi še ili sva sv oja djela koja se po 
ovome članku smatraju djelima koja su nedostupna na tr žištu. 
(5) Podatke o djelima koja su nedostupna na tr žištu institucije kulturne ba štine iz članka 
187. stavka 3. ovoga Zakona du žne su dostaviti Uredu Europske unije za intelektualn o 
vlasni štvo, u skladu s Uredbom (EU) 386/2012 Europskog parlamenta i Vije ća od 19. travnja 
2012. o povjeravanju Uredu za uskla đivanje na unutarnjem tr žištu (žigovi i dizajni) zada ća u 
vezi s provedbom prava intelektualnog vlasni štva, uklju čujući i okuplja nje predstavnika 
javnog i privatnog sektora u okviru Europske promatra čnice za povrede prava intelektualnog 
vlasni štva (SL L 129, 16. 5. 2012.), radi objave na javnom jedinstvenom internetskom portalu 
koji vodi taj Ured. Podaci o stranama ugovora o davanju  dopu štenja za umno žavanje, 
distribuiranje, priop ćavanje javnosti, uklju čujući i činjenje dostupnim javnosti, autorskih djela 
nedostupnih na tr žištu, obuhva ćenim podru čjima i kori štenjima moraju biti trajno, lako i 
stvarno dostupni na javnom jedinstvenom i nternetskom portalu koji vodi Ured, najranije šest 
mjeseci prije kori štenja u skladu s člankom 192. ili 223. ovoga Zakona.  
Neza štićene tvorevine  
Članak 18.  
(1) Predmetom autorskog prava su izra žaji, a ne ideje, postupci, metode rada ili 
matemati čki koncept i kao takvi.  
(2) Nisu autorska djela:  
1. otkri ća 
2. ideje i na čela na kojima se zasniva bilo koji element ra čunalnog programa, uklju čujući 
i one na kojima se zasnivaju njegova su čelja 
3. dnevne novosti i druge vijesti koje imaju karakter obi čnih medijskih informacija.  
(3) Slu žbeni tekstovi iz podru čja zakonodavstva, uprave i sudstva, kao što su zakoni, 
uredbe, odluke, izvje šća, zapisnici, sudske odluke i sli čno, slu žbeni programi, kao što su 
školski i akademski programi, programi rada i sli čno, prostorni pl anovi, kao što su plan 
prostornog razvoja, urbanisti čki plan i sli čno, konzervatorske podloge, kao i njihove zbirke, 
zaštićeni su kao autorska djela od trenutka stvaranja, ako su originalne intelektualne tvorevine 
koje imaju individualan karakter. U trenut ku kad budu predani u bilo kakav slu žbeni postupak 
ili budu predani slu žbenoj osobi radi informiranja javnosti ili javnog kori štenja ili kad budu 
objavljeni radi slu žbenog informiranja javnosti, prestaju biti za štićeni autorskim pravom.  
(4) Svatko tko na b ilo koji na čin javno prenosi dnevne novosti i druge vijesti koje imaju 
karakter obi čnih medijskih informacija i nisu predmetom autorskog prava te druge medijske 
informacije za koje je saznao iz javno objavljenih izvora du žan je u svojoj objavi jasno i na 
vidljiv na čin ozna čiti: 
– naziv nakladnika informativnih publikacija ili organizacije za emitiranje ili drugog 
nakladnika medija ili elektroni čkog medija koji je prvi objavio dnevnu novost, drugu vijest ili 
drugu medijsku informaciju te  – ime i prezime novi nara koji je potpisan, ako je to u skladu s uobi čajenom praksom u 
medijskom izvje šćivanju.  
(5) Kad netko koristi tu đa autorska djela ili predmete srodnih prava koji sadr že dnevne 
novosti i druge vijesti ili druge medijske informacije za izradu svojih javni h objava istih 
dnevnih novosti i drugih vijesti ili drugih medijskih informacija, na na čin za koji po ovome 
Zakonu nije potrebno pribaviti odobrenje nositelja prava ili organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava, du žan je navesti izvore koje je koristio  tako da na primjeren, jasan i vidljiv 
način ozna či: 
– naziv nakladnika informativnih publikacija ili organizacije za emitiranje ili drugog 
nakladnika medija ili elektroni čkog medija čije sadr žaje koristi te  
– ime i prezime novinara koji je potpisan, ako j e to u skladu s uobi čajenom praksom u 
medijskom izvje šćivanju.  
(6) Navo đenje izvora i naziva iz stavaka 4. i 5. ovoga članka ne smatra se ogla šavanjem.  
(7) Narodne knji ževne i umjetni čke tvorevine u izvornom obliku nisu predmet autorskog 
prava, ali se za n jihovo priop ćavanje javnosti pla ća naknada kao za priop ćavanje javnosti 
zaštićenih autorskih djela. Naknada se koristi za poticanje odgovaraju ćeg umjetni čkog i 
kulturnog stvarala štva prete žno nekomercijalne naravi i kulturne raznolikosti u 
odgovaraju ćem um jetničkom i kulturnom podru čju sukladno članku 245. stavku 4. ovoga 
Zakona. Naknada se ostvaruje obavezno kolektivno. Naknadu nisu du žne pla ćati institucije 
kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. ovoga Zakona.  
(8) Kad je rok za štite za autorsko djelo vi zualnih umjetnosti istekao, nijedna tvorevina 
nastala umno žavanjem takvog djela nije prikladna za autorskopravnu za štitu, osim ako je rije č 
o tvorevini koja je sama po sebi originalna intelektualna tvorevina njezina autora koja ima 
individualni karakter u smislu članka 14. stavka 1. ovoga Zakona.  
Poglavlje 2.  
AUTORI  
Autor  
Članak 19.  
(1) Autor djela je fizi čka osoba koja je autorsko djelo stvorila.  
(2) Autoru pripada autorsko pravo na njegovu autorskom djelu činom samog stvaranja 
autorskog djela.  
Autori sastavljenih djela  
Članak 20.  
(1) Ako dva ili vi še autora sastave svoja stvorena autorska djela radi njihova zajedni čkog 
korištenja, svaki od autora zadr žava autorsko pravo na svojem autorskom djelu.  
(2) Me đusobni odnosi autora sastavljenog djela ure đuju s e ugovorom. Ako takav ugovor 
nije sklopljen ili ako takvim ugovorom ili pravilima odgovaraju će organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava nije druk čije odre đeno, smatra se da svi autori sastavljenog djela imaju 
pravo na jednak udio u naknadi za kori štenje toga sastavljenog djela.  
(3) Glazbeno djelo s rije čima smatra se sastavljenim djelom.  
Koautori  
Članak 21.  
(1) Koautori djela su osobe koje su zajedni čkim radom stvorile autorsko djelo, a čijim se 
doprinosima ne mo že samostalno koristiti.  (2) Koautorima pripada zajedni čko autorsko pravo na stvorenom autorskom djelu, tako da 
svakome pripada dio toga autorskog prava ra čunski odre đen razmjerno prema cijelom 
autorskom pravu (u daljnjem tekstu: koautorski dio).  
(3) U sumnji koliki su koautorski dijelovi smatra  se da su jednaki.  
(4) Za objavljivanje, kori štenje te za izmjenu njihova djela potreban je pristanak svih 
koautora. Pojedini koautor ne mo že uskratiti svoj pristanak iz razloga koji je protivan na čelu 
savjesnosti i po štenja, ni poduzimati bilo koju radnju  koja neopravdano šteti ili bi mogla štetiti 
zakonitim interesima ostalih koautora. Ako se ne postigne suglasnost svih koautora o 
objavljivanju, kori štenju ili izmjeni njihova djela, odluku o tome donijet će sud na zahtjev bilo 
kojeg od koautora.  
(5) Udio pojedinog koautora u koristima ostvarenim kori štenjem koautorskog djela 
određuje se razmjerno njegovu koautorskom dijelu, ako nije druk čije odre đeno ugovorom 
izme đu koautora ili pravilima odgovaraju će organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  
Koautori  audiovizualnog djela  
Članak 22.  
(1) Audiovizualna djela smatraju se koautorskim djelima.  
(2) Glavni koautor audiovizualnog djela je glavni redatelj.  
(3) Ostali koautori audiovizualnog djela su:  
1. autor scenarija  
2. glavni snimatelj  
3. glavni monta žer sli ke i zvuka  
4. skladatelj glazbe posebno skladane za kori štenje u tom djelu.  
(4) Ako je crte ž odnosno animacija bitan element audiovizualnog djela, koautor takvog 
djela je i glavni crta č odnosno glavni animator.  
(5) Ako neka druga fizi čka osoba doka že da je  njezina originalna intelektualna tvorevina 
individualnog karaktera bitan element audiovizualnog djela te da bi mogla biti, prema članku 
14. stavku 1. ovoga Zakona, koautor tog djela, bit će priznata kao koautor tog audiovizualnog 
djela.  
Autori doprinosa a udiovizualnom djelu  
Članak 23.  
Skladatelj glazbe, crta č ili animator koji se ne smatraju koautorima audiovizualnog djela 
prema članku 22. stavcima 3. i 4. ovoga Zakona, pomo ćni redatelj, autor dijaloga, operater 
kamere, scenograf, kostimograf, slikar maski , autor posebnih vizualnih ili zvu čnih efekata i 
drugi autori koji sudjeluju u stvaranju audiovizualnog djela imaju autorska prava na svojim 
individualnim doprinosima (u daljnjem tekstu: autori doprinosa).  
Predmnijeva autorstva  
Članak 24.  
Autorom se smatra  fizička osoba čije je ime, pseudonim, umjetni čki znak ili kôd na 
uobičajen na čin ozna čen na primjercima autorskog djela ili pri objavi autorskog djela, dok se 
ne doka že suprotno.  
Autorska djela kojima se autor ne mo že utvrditi ili prona ći (djela siro čad) 
Članak 25.  (1) Autorsko djelo smatra se djelom siro četom ako ni nakon pa žljive potrage provedene u 
skladu s ovim Zakonom nije identificiran autor toga djela ili nijedan od koautora ili je 
identificiran autor, ali nije prona đen ili su identificirani koautor i, ali nisu svi prona đeni. 
(2) Institucije kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. ovoga Zakona, obrazovne 
ustanove te javne organizacije za emitiranje du žne su prije uporabe djela siro četa, u skladu s 
ovim Zakonom, u dobroj vjeri provesti pa žljivu potra gu za svako djelo u svrhu identifikacije 
i/ili pronala ženja autora ili koautora djela iz svojih zbirki i arhiva. Pa žljiva potraga provodi se 
pretragom odgovaraju ćih izvora za odnosnu kategoriju djela te se evidentira. Ako postoje 
dokazi na temelju kojih se  može zaklju čiti da se relevantni podaci o nositeljima prava mogu 
prona ći u drugim dr žavama, pretra žit će se i izvori podataka dostupni u tim dr žavama.  
(3) Institucija kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. ovoga Zakona mo že na temelju 
ugovora ovlastiti  drugu instituciju kulturne ba štine ili drugu fizi čku ili pravnu osobu da u 
njezino ime i za njezin ra čun provodi pa žljive potrage.  
(4) Odredbe ovoga članka primjenjuju se na:  
– djela izdana u obliku knjiga, časopisa, novina, revija ili drugih tiskovina te  
kinematografska ili druga audiovizualna djela koja čine sastavni dio zbirki u javno dostupnim 
knjižnicama, obrazovnim ustanovama ili muzejima i drugim pravnim osobama koje obavljaju 
muzejsku djelatnost, kao i zbirki arhiva ili ustanova za filmsku i audiob aštinu te  
– kinematografska ili druga audiovizualna djela koja su proizvele javne organizacije za 
emitiranje ili njihovi pravni prednici do zaklju čno 31. prosinca 2002., i koja se nalaze u 
njihovim arhivima.  
(5) Odredbe ovoga članka primjenjuju se na djela  iz stavka 4. ovoga članka koja:  
– su za štićena autorskim pravom i prvi su put izdana u Repub lici Hrvatskoj ili, ako nisu 
izdana, prvi su put emitirana u Republici Hrvatskoj ili čiji proizvo đač ima sjedi šte ili stalno 
boravi šte u Republici Hrvatskoj  
– nikad nisu bila izdana ili emitirana, ali su ih na drugi na čin uz pristanak autora prvi put 
javno objavile javno dostupne knji žnice, obrazovne ustanove ili muzeji i druge pravne osobe 
koje obavljaju muzejsku djelatnost, kao i arhivi, ustanove za filmsku i aud iobaštinu te javne 
organizacije za emitiranje osnovane u Republici Hrvatskoj, pod uvjetom da se opravdano 
može smatrati da se autori tih djela ne bi protivili kori štenjima opisanim u članku 189. ovoga 
Zakona  
– su ugra đena ili uklju čena u djela ili čine sas tavni dio tih djela.  
(6) Ako su neki koautori prona đeni, s djelom siro četom postupat će se na na čin na kakav 
su prona đeni koautori odobrili kori štenje tog djela.  
(7) Autor ili koautor djela siro četa mo že u bilo kojem trenutku prekinuti primjenu 
odredaba o postupanju s djelima siro čadi iz ovoga Zakona u odnosu na vlastita prava.  
(8) Djelo koje se prema pravu druge dr žave članice Europske unije smatra djelom 
siročetom smatra se djelom siro četom i u Republici Hrvatskoj, bez potrebe provedbe postupka 
pažljive p otrage. Isto se na odgovaraju ći način primjenjuje i na koautorska djela u odnosu na 
koja je u drugoj dr žavi članici Europske unije utvr đeno da im pripada status djela siro čadi jer 
nisu identificirani ili prona đeni svi koautori, ali samo u odnosu na njihov koautorski dio.  
(9) Dodatkom I., koji je sastavni dio ovoga Zakona, odre đuju se odgovaraju ći izvori za 
provedbu pa žljive potrage, postupak evidentiranja i sadr žaj evidencija iz stavka 2. ovoga 
članka. Institucije kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. o voga Zakona mogu donijeti 
pravila o pa žljivoj potrazi, uzimaju ći u obzir odredbe iz Dodatka I. ovoga Zakona te u njima 
odrediti dodatne izvore.  
(10) Podru čje Republike Hrvatske iz ovoga članka podrazumijeva i sve njezine dr žave 
prednice.  (11) Ovaj članak n e utje če na mogu ćnost autora da svoj identitet ozna či pseudonimom ili 
da svoje djelo objavi anonimno.  
Poglavlje 3.  
SADR ŽAJ AUTORSKOG PRAVA  
Sadr žaj prava  
Članak 26.  
(1) Autorsko pravo sadr žava moralna i imovinska prava autora.  
(2) Autorskim pravom štite se osobne i duhovne veze autora s njegovim autorskim djelom 
(u daljnjem tekstu: moralna prava autora) te imovinski interesi autora u pogledu njegova 
autorskog djela (u daljnjem tekstu: imovinska prava autora).  
(3) Za svako kori štenje autorskog djela autoru pr ipada naknada, ako ovim Zakonom ili 
ugovorom nije druk čije odre đeno. Naknada se odre đuje kao cijena kori štenja u 
privatnopravnom odnosu.  
3.1. Moralna prava autora  
Pravo prve objave  
Članak 27.  
(1) Autor ima pravo odrediti ho će li, kada, gdje, kako i pod koj im uvjetima njegovo 
autorsko djelo biti prvi put objavljeno (u daljnjem tekstu: pravo prve objave).  
(2) Do prve objave autorskoga djela autor ima pravo na otkrivanje javnosti sadr žaja ili 
opisa svojega autorskog djela.  
Pravo na priznanje autorstva  
Članak 28. 
(1) Autor ima pravo biti priznat i ozna čen kao autor djela (u daljnjem tekstu: pravo na 
priznanje autorstva).  
(2) Osoba koja javno koristi autorsko djelo du žna je pri svakom kori štenju nazna čiti 
autora, osim ako autor u pisanom obliku izjavi da ne želi biti naveden ili ako na čin pojedinog 
javnog kori štenja autorskog djela onemogu ćava navo đenje autora.  
Pravo na po štovanje autorskog djela  
Članak 29.  
(1) Autor ima pravo usprotiviti se deformiranju, saka ćenju i sli čnom naru ženju svojeg 
autorskog djela (u da ljnjem tekstu: pravo na po štovanje autorskog djela) te se ima pravo 
usprotiviti uni štenju izvornika ili posljednjeg primjerka svojeg autorskog djela, u skladu s 
odredbama iz članka 114. ovoga Zakona.  
(2) Neznatne izmjene, prerade, prilagodbe ili obrade koj ima se ne dira u osnovni karakter 
djela ne smatraju se deformiranjem, saka ćenjem ili naru ženjem u smislu stavka 1. ovoga 
članka.  
(3) Ako je autor odobrio preradu iz članka 54. ovoga Zakona ili se po ovome Zakonu 
predmnijeva da ju je odobrio, ne mo že se poz ivati na moralno pravo na po štovanje autorskog 
djela iz ovoga članka ako je prerada u činjena u skladu s ciljem zbog kojeg ju je autor odobrio 
ili zbog kojeg se po ovome Zakonu predmnijeva da ju je odobrio.  
Pravo na po štovanje časti i ugleda autora  
Članak 30. Autor ima pravo usprotiviti se kori štenju autorskog djela na na čin kojim se povrje đuju 
njegova čast ili ugled (u daljnjem tekstu: pravo na po štovanje časti i ugleda autora).  
Pravo opoziva  
Članak 31.  
(1) Autor ima pravo opozvati osnovano pravo iskori štavanja njegova autorskog djela, uz 
popravljanje štete nositelju toga prava, ako bi se kori štenjem djela povrijedila njegova čast ili 
ugled (u daljnjem tekstu: pravo opoziva). Pravo opoziva imaju i autorovi nasljednici ako je to 
autor odredio oporukom ili ak o doka žu da je autor za života ovla šteno poku šao ostvariti to 
pravo, ali je bio sprije čen. 
(2) Opoziv ima u činak od dana kad autor polo ži osiguranje za popravljanje štete. 
(3) Nositelj prava iskori štavanja autorskog djela du žan je, u roku od tri mjeseca od  dana 
primitka izjave o opozivu, priop ćiti autoru iznos tro škova koje je imao pripremaju ći kori štenje 
njegova autorskog djela do dana primitka te izjave, kao i iznos druge štete koju trpi zbog 
opoziva. Ako nositelj prava iskori štavanja autorskog djela to n e učini, izjava o opozivu ima 
učinak istekom roka iz ovoga stavka.  
(4) Ako autor u roku od deset godina od ostvarenja prava opoziva odlu či da se autorsko 
djelo u pogledu kojeg je ostvario pravo opoziva mo že ponovo koristiti, du žan je pravo 
iskori štavanja n ajprije ponuditi onomu čije je pravo prvotno opozvao.  
(5) Autor se ne mo že odre ći prava opoziva.  
(6) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na elektroni čke baze podataka, ra čunalne 
programe, djela arhitekture i audiovizualna djela.  
3.2. Imovinska prava aut ora 
Sadr žaj autorovih imovinskih prava  
Članak 32.  
Autor ima isklju čivo pravo sa svojim autorskim djelom i koristima od njega činiti što ga 
je volja te svakoga drugog iz toga isklju čiti, ako ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. To 
pravo obuhva ća: 
– pravo umno žavanja  
– pravo distribuiranja (pravo stavljanja u promet)  
– pravo priop ćavanja autorskog djela javnosti  
– pravo prerade.  
Umno žavanje  
Članak 33.  
(1) Pravo umno žavanja je isklju čivo pravo izrade autorskog djela u jednom ili vi še 
primjeraka, u cijelosti ili u dijelovima, izravno ili neizravno, privremeno ili trajno, bilo kojim 
sredstvima i u bilo kojem obliku. Pravo umno žavanja uklju čuje i fiksiranje koje ozna čava 
utvrđivanje autorskog djela na materijalnu ili drugu odgovaraju ću podlogu.  
(2) Autorsko djel o se umno žava: grafi čkim postupcima, fotokopiranjem i drugim 
fotografskim postupcima kojima se posti že isti u činak, zvu čnim ili vizualnim snimanjem, 
građenjem odnosno izvedbom djela arhitekture, pohranom autorskog djela u elektroni čkom 
obliku, fiksiranjem autorskog djela preno šenog ra čunalnom mre žom na materijalnu podlogu, 
učitavanjem ili pohranom ra čunalnog programa, umno žavanjem koje je potrebno za 
prikazivanje, izvo đenje ili preno šenje ra čunalnog programa, umno žavanjem autorskog djela u 
okviru prate će internetske usluge iz članka 48. stavka 2. ovoga Zakona i na druge na čine. Distribuiranje, iznajmljivanje i javna posudba  
Članak 34.  
(1) Pravo distribuiranja isklju čivo je pravo stavljanja u promet izvornika ili primjeraka 
autorskog djela prodajom ili na dru gi na čin, uklju čujući iznajmljivanje, te njihovo nu đenje 
javnosti u tu svrhu. Skladi štenje primjeraka autorskog djela i poduzimanje drugih radnji radi 
distribuiranja primjeraka autorskog djela izjedna čeno je s distribuiranjem.  
(2) Pravo iznajmljivanja iskl jučivo je pravo davanja na kori štenje izvornika ili primjeraka 
autorskog djela u ograni čenom razdoblju, radi ostvarivanja izravne ili neizravne imovinske ili 
komercijalne koristi. Pravo iznajmljivanja autorskog djela ne odnosi se na izgra đena djela 
arhitek ture i djela primijenjenih umjetnosti.  
(3) Javna posudba podrazumijeva na čin stavljanja u promet kad se izvornik ili primjerci 
autorskog djela, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje distribuiranje, posredovanjem javnih 
knjižnica daju na kori štenje u ograni čenom razdoblju, bez ostvarivanja izravne ili neizravne 
imovinske ili komercijalne koristi. Za javnu posudbu nije potrebno odobrenje autora, ali je 
potrebno pla ćanje primjerene naknade (u daljnjem tekstu: pravo na naknadu za javnu 
posudbu).  
(4) S prvom prod ajom ili drugim prijenosom vlasni štva nad izvornikom ili primjercima 
autorskog djela, na podru čju države članice Europske unije ili stranke Ugovora o Europskom 
ekonomskom prostoru, od strane nositelja prava ili uz njegov pristanak, iscrpljuje se pravo 
distribuiranja u pogledu tog izvornika odnosno tih primjeraka autorskog djela za podru čje 
Republike Hrvatske. Iscrpljenjem prava distribuiranja ne prestaje pravo iznajmljivanja 
autorskog djela, pravo autora da odobri ili zabrani izvoz ili uvoz izvornika ili pr imjeraka 
autorskog djela u tre ću državu, kao i pravo na naknadu za javnu posudbu autorskog djela.  
(5) U pogledu zbirki i autorskih baza podataka, iscrpljenje prava distribuiranja odnosi se 
samo na daljnju prodaju.  
(6) Autor koji svoje pravo iznajmljivanja prepusti proizvo đaču fonograma ili 
audiovizualnom producentu zadr žava pravo na primjerenu naknadu za iznajmljivanje svojega 
autorskog djela, koje se ne mo že odre ći. Naknadu za iznajmljivanje du žna je pla ćati osoba 
koja iznajmljuje autorsko djelo. Pravo na primjerenu naknadu za iznajmljivanje ostvaruje se 
obavezno kolektivno.  
(7) Autor se ne mo že odre ći prava na naknadu za javnu posudbu. Pravo na naknadu za 
javnu posudbu ostvaruje se obavezno kolektivno.  
(8) Ne mogu biti predmetom javne posudbe iz stavka 3. ovoga članka gra đevine i djela 
primijenjenih umjetnosti.  
(9) Pravo na naknadu za javnu posudbu ne odnosi se na autorska djela koja me đusobno 
posu đuju javne knji žnice.  
(10) Iznimno od odredaba stavaka 1., 3. i 7. ov oga članka, autori autorskih baza podataka 
i autori ra čunalnih programa imaju isklju čivo pravo javne posudbe izvornika ili primjeraka 
svojih autorskih baza podataka i ra čunalnih programa.  
Pravo slije đenja 
Članak 35.  
(1) Ako se izvornik djela vizualnih umje tnosti preprodaje bilo kojim radnjama u koje su 
uklju čeni kao prodavatelji, kupci ili posrednici osobe koje se profesionalno bave trgovinom 
umjetninama, kao što su javne aukcije, umjetni čke galerije ili drugi trgovci umjetninama, 
autor ima pravo na odgovar ajući udio od prodajne cijene ostvarene svakom preprodajom toga 
izvornika koja uslijedi nakon njegova prvog otu đenja od strane autora (u daljnjem tekstu: 
pravo slije đenja). U takvom slu čaju pravo distribuiranja ne iscrpljuje se.  (2) Iznimno, odredba iz sta vka 1. ovoga članka ne primjenjuje se ako je prodavatelj 
umjetni čka galerija koja je stekla djelo izravno od autora u razdoblju kra ćem od tri godine 
prije njegove preprodaje i ako cijena po kojoj se djelo preprodaje ne prelazi kunsku 
protuvrijednost od 10. 000,00 eura.  
(3) Izvornik djela vizualnih umjetnosti je slika, kola ž, bojena slika, crte ž, gravura, otisak, 
litografija, kip, tapiserija, keramika, staklovina, fotografija ili drugo djelo vizualnih 
umjetnosti, ako ga je izradio sam autor. Izvornikom djela vizualnih umjetnosti smatraju se i 
umno ženi primjerci toga djela, ako ih je u ograni čenom broju izradio sam autor ili su izra đeni 
pod njegovim nadzorom. Takvi primjerci moraju biti na uobi čajeni na čin numerirani, 
potpisani ili ozna čeni od autora.  
(4) Proda vatelj koji preprodaje djelo iz stavka 3. ovoga članka po cijeni koja prelazi 
kunsku protuvrijednost od 500,00 eura du žan je autoru isplatiti kunsku protuvrijednost od:  
– 5% od dijela cijene ostvarene u iznosu od 500,00 eura do 50.000,00 eura  
– 3% od dijel a cijene ostvarene u iznosu od 50.000,01 eura do 200.000,00 eura  
– 1% od dijela cijene ostvarene u iznosu od 200.000,01 eura do 350.000,00 eura  
– 0,5% od dijela cijene ostvarene u iznosu od 350.000,01 eura do 500.000,00 eura  
– 0,25% od dijela cijene ostvar ene u iznosu ve ćem od 500.000,00 eura.  
(5) Ukupni iznos koji prema stavku 4. ovoga članka pripada autoru ne mo že biti ve ći od 
kunske protuvrijednosti od 12.500,00 eura. Osnovicu za izra čun toga iznosa čini prodajna 
cijena bez poreza.  
(6) Ako je preprodaja izvornika djela iz stavka 3. ovoga članka izvr šena na javnoj aukciji 
ili u umjetni čkoj galeriji ili posredovanjem bilo kojega drugog trgovca umjetninama, 
organizator javne aukcije, vlasnik galerije odnosno trgovac umjetninama solidarno je 
odgovoran s proda vateljem za isplatu iznosa koji pripada autoru.  
(7) Autor se ne mo že odre ći prava slije đenja. Pravo slije đenja ne mo že se prenositi 
pravnim poslovima za života autora niti mo že biti predmetom ovrhe, ali se naslje đuje. 
(8) Autor ima pravo, tijekom razdoblja  od tri godine od izvr šene preprodaje njegova 
djela, zahtijevati od svake osobe iz stavka 1. ovoga članka bilo koji podatak koji mu je 
potreban za osiguranje naplate iznosa koji mu pripada od te preprodaje.  
Priop ćavanje autorskog djela javnosti  
Članak 36.  
(1) Autor ima isklju čivo pravo priop ćavanja autorskog djela javnosti na svaki na čin, 
žicom ili be žičnim putem (u daljnjem tekstu: pravo priop ćavanja javnosti). Za svako 
priop ćavanje autorskog djela javnosti potrebno je pribaviti odobrenje ugovorom ili na d rugi 
način, ako ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. 
(2) Pravo priop ćavanja autorskog djela javnosti obuhva ća: 
– pravo javnog izvo đenja 
– pravo javnog prikazivanja scenskih djela  
– pravo javnog preno šenja 
– pravo javnog priop ćavanja fiksiranog djela  
– pravo javnog prikazivanja  
– pravo emitiranja  
– pravo reemitiranja  
– pravo prijenosa izravnim protokom  
– pravo činjenja dostupnim javnosti  – pravo javnog priop ćavanja emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim protokom i 
činjenja dostupnim javnosti  
– pravo pr iopćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, u okviru prate će 
internetske usluge  
– pravo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, pri davanju 
pristupa javnosti djelima koja su u čitali korisnici na platformama za dije ljenje sadr žaja putem 
interneta te  
– druge na čine priop ćavanja javnosti.  
Javno izvo đenje 
Članak 37.  
Pravo javnog izvo đenja isklju čivo je pravo priop ćavanja javnosti:  
– djela iz podru čja knji ževnosti ili znanosti njegovim čitanjem ili recitiranjem u živo (u 
daljnjem tekstu: pravo javnog recitiranja)  
– glazbenog djela njegovim izvo đenjem u živo (u daljnjem tekstu: pravo javne glazbene 
izvedbe).  
Javno scensko prikazivanje  
Članak 38.  
Pravo javnog scenskog prikazivanja isklju čivo je pravo priop ćavanja javnosti dramskog, 
dramsko -glazbenog, koreografskog ili pantomimskog djela njegovim scenskim prikazivanjem 
uživo. 
Javno preno šenje 
Članak 39.  
Pravo javnog preno šenja isklju čivo je pravo da  se, putem zvu čnika, ekrana ili bilo kojeg 
drugog tehni čkog ure đaja, recitiranje, glazbeno izvo đenje ili scensko prikazivanje autorskog 
djela priop ći javnosti koja se nalazi izvan prostora u kojemu se autorsko djelo u živo recitira, 
izvodi ili scenski prika zuje.  
Javno priop ćavanje fiksiranog djela  
Članak 40.  
Pravo javnog priop ćavanja fiksiranog autorskog djela isklju čivo je pravo priop ćavanja 
javnosti zvu čno ili vizualno snimljenog autorskog djela s podloge na koju je fiksirano.  
Javno prikazivanje  
Članak 41.  
Pravo javnog prikazivanja isklju čivo je pravo priop ćavanja javnosti djela vizualnih 
umjetnosti, arhitekture, primijenjenih umjetnosti i industrijskog dizajna, fotografskog ili 
audiovizualnog djela te kartografskog djela ili prikaza znanstvene ili tehni čke prirode pomo ću 
tehni čkih ure đaja. 
Emitiranje i emitiranje putem satelita  
Članak 42.  
(1) Pravo emitiranja isklju čivo je pravo priop ćavanja autorskog djela javnosti pomo ću 
radijskih ili televizijskih programskih signala koji su namijenjeni prijamu za javnos t, bežično 
(uklju čujući satelit) ili putem žica. (2) Priop ćavanje javnosti putem satelita (u daljnjem tekstu: emitiranje putem satelita) 
postoji kad se, pod kontrolom i odgovorno šću organizacije za emitiranje, programski signali 
namijenjeni prijamu za javn ost oda šilju u neprekinuti komunikacijski lanac koji vodi prema 
satelitu i od satelita prema Zemlji.  
(3) Satelit, za potrebe ovoga Zakona, je svaki satelit koji radi na frekvencijskim 
podru čjima rezerviranim za emitiranje radijskih ili televizijskih progra mskih signala 
namijenjenih prijamu za javnost ili zatvorenoj osobnoj komunikaciji. Ako je rije č o zatvorenoj 
osobnoj komunikaciji, uvjeti za osobni prijam signala moraju biti usporedivi s onima za 
prijam takvih signala za javnost.  
(4) Kad su programski sig nali kodirani, priop ćavanje javnosti smatra se obavljenim ako je 
od organizacije za emitiranje ili uz njezin pristanak javnosti pru žena mogu ćnost opskrbe 
sredstvima za dekodiranje tih signala.  
Primjena na čela dr žave podrijetla u emitiranju putem satelita  
Članak 43.  
(1) Smatra se da se emitiranje putem satelita obavlja u Republici Hrvatskoj onda kad se u 
Republici Hrvatskoj pod kontrolom organizacije za emitiranje programski signali unesu u 
neprekinuti komunikacijski lanac koji vodi do satelita i natrag prem a Zemlji.  
(2) Smatra se da se emitiranje putem satelita obavlja u dr žavi članici Europske unije 
različitoj od Republike Hrvatske onda kad se u toj drugoj dr žavi članici programski signali 
unesu u neprekinuti komunikacijski lanac.  
(3) Smatra se da se emitiranje putem satelita obavlja u Repub lici Hrvatskoj ili u drugoj 
državi članici Europske unije i onda kad su programski signali odaslani na satelit iz zemaljske 
satelitske oda šiljačke postaje koja se nalazi u Republici Hrvatskoj od nosno u toj drugoj dr žavi 
članici Europske unije, a postupak emitiranja putem satelita obavlja se u dr žavi koja nije 
članica Europske unije i koja ne osigurava jednaku razinu pravne za štite kod emitiranja putem 
satelita kao dr žava članica Europske unije. U  takvom slu čaju smatra se da emitiranje putem 
satelita poduzima osoba koja upravlja zemaljskom satelitskom oda šiljačkom postajom u 
Republici Hrvatskoj ili u drugoj dr žavi članici Europske unije.  
(4) Smatra se da se emitiranje putem satelita obavlja tamo gd je organizacija za emitiranje 
ima svoj glavni poslovni nastan onda kad se za oda šiljanje programskih signala na satelit ne 
koristi zemaljska satelitska oda šiljačka postaja u Republici Hrvatskoj ili u drugoj dr žavi 
članici Europske unije ve ć je organizacija  za emitiranje, koja ima svoj glavni poslovni nastan 
u Republici Hrvatskoj ili u drugoj dr žavi članici Europske unije, naru čila emitiranje putem 
satelita, a postupak emitiranja putem satelita obavlja se u dr žavi koja nije članica Europske 
unije i koja ne o sigurava jednaku razinu pravne za štite kod emitiranja putem satelita kao 
država članica Europske unije. U takvom slu čaju smatra se da emitiranje obavlja organizacija 
za emitiranje koja je naru čila emitiranje putem satelita.  
Reemitiranje  
Članak 44.  
(1) Prav o reemitiranja isklju čivo je pravo priop ćavanja javnosti na na čin da prvo 
emitiranje, koje se provodi žicom ili zrakom, uklju čujući satelitom ali isklju čujući internetom, 
iz Republike Hrvatske ili bilo koje druge dr žave, autorskog djela sadr žanog u televiz ijskom ili 
radijskom programskom signalu koji je namijenjen prijamu za javnost, istodobno u 
neizmijenjenom obliku i u cijelosti priop ći javnosti:  
– osoba razli čita od organizacije za emitiranje koja je provela prvo emitiranje ili pod 
čijom je kontrolom i o dgovorno šću ono provedeno, neovisno o tome kako operator usluge 
reemitiranja od nje prima programske signale u svrhe reemitiranja i  – ako se reemitiranje putem usluge pristupa internetu provodi u ure đenom okru žju. 
(2) Usluga pristupa internetu je, sukladno  članku 2. stavku 2. to čki 2. Uredbe (EU) 
2015/2120 Europskog parlamenta i Vije ća od 25. studenoga 2015. o utvr đivanju mjera u vezi 
s pristupom otvorenom internetu te o izmjeni Direktive 2002/22/EZ o univerzalnoj usluzi i 
pravima korisnika u vezi s elektro ničkim komunikacijskim mre žama i uslugama i Uredbe 
(EU) br. 531/2012 o  roamingu  u javnim pokretnim komunikacijskim mre žama u Uniji, javno 
dostupna elektroni čka komunikacijska usluga kojom se omogu ćuje pristup internetu  te time 
povezivanje s gotovo svim krajnjim to čkama interneta, bez obzira na mre žnu tehnologiju i 
terminalnu opremu koja se upotrebljava.  
(3) Ure đeno okru žje je okru žje u kojem operator usluge reemitiranja pru ža sigurno 
reemitiranje ovla štenim korisnicima.  
(4) Pravo kabelskog reemitiranja isklju čivo je pravo priop ćavanja javnosti na na čin da se 
prvo emitiranje, koje se provodi žicom ili zrakom, uklju čujući i satelitom, iz Republike 
Hrvatske ili bilo koje druge dr žave, autorskog djela sadr žanog u televizijsk om ili radijskom 
programskom signalu, istodobno u neizmijenjenom obliku i u cijelosti priop ći javnosti 
reemitiranjem putem kabelskog sustava, neovisno o tome kako operator usluge kabelskog 
reemitiranja prima programske signale od organizacije za emitiranje  u svrhu reemitiranja.  
Prijenos izravnim protokom  
Članak 45.  
(1) Pravo prijenosa izravnim protokom isklju čivo je pravo priop ćavanja javnosti na na čin 
da organizacija za emitiranje prenosi svoje televizijske ili radijske programske signale koji 
sadržavaju a utorsko djelo izravno distributeru signala, pri čemu ona sama te signale ne 
prenosi izravno javnosti, ve ć ih javnosti prenosi distributer.  
(2) Smatra se da organizacija za emitiranje i distributer signala sudjeluju u jedinstvenoj 
radnji priop ćavanja javnos ti u pogledu koje moraju pribaviti odobrenje autora, svaki za sebe. 
Sudjelovanje organizacije za emitiranje i distributera signala u jedinstvenoj radnji 
priop ćavanja javnosti ne dovodi do njihove zajedni čke odgovornosti za priop ćavanje 
autorskog djela javn osti. 
(3) Kad organizacija za emitiranje prenosi svoje televizijske ili radijske programske 
signale koji sadr žavaju autorsko djelo izravno javnosti te time obavlja po četnu radnju 
prijenosa, i istodobno prenosi te signale drugim organizacijama za emitiranje  putem tehni čkog 
postupka izravnog protoka signala, prijenosi koje obavljaju te druge organizacije za emitiranje 
smatraju se zasebnom radnjom priop ćavanja javnosti reemitiranjem, dok se po četna radnja 
prijenosa smatra emitiranjem.  
Činjenje dostupnim javnos ti 
Članak 46.  
Pravo činjenja dostupnim javnosti isklju čivo je pravo da se autorsko djelo priop ći 
javnosti, be žično ili putem žica, na na čin koji pripadnicima javnosti omogu ćava pristup 
autorskom djelu s mjesta i u vrijeme koje sami odaberu.  
Javno priop ćavanje emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim protokom i činjenja dostupnim 
javnosti  
Članak 47.  
Pravo javnog priop ćavanja emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim protokom i 
činjenja dostupnim javnosti isklju čivo je pravo priop ćavanja javno sti autorskog djela koje se 
emitira, reemitira, prenosi izravnim protokom ili čini dostupnim javnosti, pomo ću zvu čnika, 
ekrana ili sli čnog tehni čkog ure đaja. Prate će internetske usluge organizacije za emitiranje  
Članak 48.  
(1) Za umno žavanje autorskog djel a te njegovo priop ćavanje javnosti žicom ili be žičnim 
putem, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, u okviru prate će internetske usluge, potrebno 
je pribaviti odobrenje za kori štenje prava iz članaka 33., 36. i 46. ovoga Zakona.  
(2) Prate ća internetska u sluga je internetska usluga koju pru ža organizacija za emitiranje 
ili koja se pru ža pod njezinom kontrolom i odgovornosti, a sastoji se od pru žanja javnosti 
televizijskih ili radijskih programa istodobno odnosno linearno ili tijekom odre đenog 
razdoblja nak on njihova emitiranja, kao što su usluge propu štenog sadr žaja, te bilo kakvog 
prate ćeg sadr žaja uz takvo emitiranje, kao što su najave, pro širenja, nadopune ili ocjenjivanje 
sadržaja relevantnog programa.  
(3) Prate ću internetsku uslugu organizacija za emit iranje korisnicima pru ža zajedno s 
uslugom emitiranja u jasnom i podre đenom odnosu s emitiranim programom, pri čemu 
korisnici mogu prate ćoj internetskoj usluzi pristupiti odvojeno od usluge emitiranja te 
bezuvjetno u odnosu na nju.  
(4) Davanje pristupa aut orskim djelima koja su uklju čena u televizijski ili radijski 
program ili djelima koja nisu povezana ni s kojim emitiranim programom organizacije za 
emitiranje, kao što su pristup pojedinim glazbenim ili audiovizualnim djelima ili glazbenim 
albumima ili vid eosadr žajima uz pomo ć usluge videa na zahtjev, ne smatra se prate ćom 
internetskom uslugom.  
Primjena na čela dr žave podrijetla na prate će internetske usluge  
Članak 49.  
(1) Smatra se da se priop ćavanje javnosti autorskih djela žicom ili be žičnim putem u 
smislu članka 36. ovoga Zakona, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti iz članka 46. ovoga 
Zakona, u okviru prate će internetske usluge koju pru ža organizacija za emitiran je ili koja se 
pruža pod njezinom kontrolom i odgovorno šću, obavlja u Republici Hrvatskoj kad ta 
organizacija za emitiranje ima svoj glavni poslovni nastan u Republici Hrvatskoj. Isto se 
smatra i za umno žavanje takvih djela u smislu članka 33. ovoga Zakona  koje je potrebno za 
pružanje prate će internetske usluge za iste programe, pristup toj usluzi ili kori štenje tom 
uslugom.  
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se na autorska djela koja su sadr žana u:  
– radijskim programima  
– vijestima i informativnim programima ili  
– programima vlastite produkcije organizacije za emitiranje koja te programe u 
potpunosti financira vlastitim sredstvima.  
(3) Vlastitim financiranjem smatra se i kad sredstva koja organizacija za emitiranje koristi 
za svoje produkcije dolaze  iz javnih fondova.  
(4) Ne smatraju se vlastitim produkcijama produkcije koje organizacija za emitiranje 
naručuje od proizvo đača koji su neovisni o organizaciji za emitiranje te koprodukcije.  
(5) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na:  
– emiti ranja sportskih doga đaja i autorska djela koja su u njih uklju čena 
– davanje odobrenja za kori štenje vlastitih produkcija organizacije za emitiranje drugima, 
uklju čujući druge organizacije za emitiranje.  
(6) Na čelo dr žave podrijetla ne utje če na slobodu autora i organizacija za emitiranje da se 
međusobno dogovore, u skladu s pravom Europske unije, o ograni čenjima u pogledu 
iskori štavanja njihovih prava, uklju čujući i teritorijalna ograni čenja.  Davanje pristupa javnosti djelima koja su u čitali korisnici na  platformama za dijeljenje sadr žaja 
putem interneta  
Članak 50.  
(1) Davanje pristupa javnosti autorskim djelima koja su u čitali korisnici na platformama 
za dijeljenje sadr žaja putem interneta predstavlja priop ćavanje javnosti iz članka 36. ovoga 
Zakona, ukl jučujući činjenje dostupnim javnosti autorskog djela iz članka 46. ovoga Zakona, 
koje autor mo že odobriti ili zabraniti davatelju usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta.  
(2) Davatelj usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta je davatelj usluge informa cijskog 
društva u smislu zakona kojim se ure đuje elektroni čka trgovina, čija je glavna ili jedna od 
glavnih svrha pohranjivanje i davanje pristupa javnosti velike koli čine autorskih djela koja su 
učitali njegovi korisnici, koje organizira i promovira u svr hu ostvarivanja izravne ili neizravne 
imovinske ili komercijalne koristi.  
(3) Davatelji usluga informacijskog dru štva u smislu zakona kojim se ure đuje 
elektroni čka trgovina, čije usluge nemaju kao glavnu svrhu omogu ćavanje korisnicima da 
učitaju i dijele v eliku koli činu sadr žaja za štićenog autorskim pravom radi ostvarivanja 
imovinske ili komercijalne koristi od te aktivnosti, kao što su neprofitne internetske 
enciklopedije te obrazovni i znanstveni repozitoriji, internetske platforme za razvoj i dijeljenje 
računalnih programa otvorenog koda, davatelji elektroni čkih komunikacijskih usluga u smislu 
zakona kojim se ure đuju elektroni čke komunikacije, internetske trgovine čija je glavna 
djelatnost maloprodaja i koje ne omogu ćuju pristup sadr žaju za štićenom autors kim pravom, 
usluge u oblaku za poduzetnike i usluge u oblaku koje korisnicima omogu ćavaju u čitavanje 
sadržaja za vlastite potrebe, kao što su servisi za internetsku pohranu podataka (cyberlockers), 
ne smatraju se davateljima usluga dijeljenja sadr žaja pute m interneta u smislu ovoga Zakona.  
(4) Za obavljanje radnji davanja pristupa javnosti djelima koje su u čitali korisnici, 
davatelj usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta du žan je pribaviti odobrenje autora. Takvo 
odobrenje koje je pribavio davatelj uslu ge dijeljenja sadr žaja putem interneta obuhva ća i 
radnje korisnika usluge dijeljenja sadr žaja koje potpadaju pod opseg primjene članaka 33. i 
36., uklju čujući članak 46. ovoga Zakona, kad korisnik ne djeluje na komercijalnoj osnovi ili 
ako svojom aktivno šću ne ostvaruje znatne prihode.  
(5) Ugovori izme đu davatelja usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta i autora moraju 
biti pravedni i odr žavati razumnu ravnote žu izme đu obiju strana, a autori trebaju primiti 
primjerenu naknadu za kori štenje svojih djela.  
(6) Autor nije du žan sklopiti ugovor s davateljem usluge dijeljenja sadr žaja putem 
interneta niti odobriti kori štenje svojih djela.  
(7) Autor je du žan uredno obrazlo žiti svoj zahtjev za onemogu ćavanje pristupa ili 
uklanjanje njegovih djela.  
(8) Ako je dava telj usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta sklopio ugovor s autorom, 
dat će mu na zahtjev podatke o kori štenju djela na koja se ugovor odnosi.  
(9) Kad davatelj usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta daje pristup javnosti djelima 
koje su u čitali ko risnici, na takvog davatelja usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta ne 
primjenjuju se odredbe o ograni čenju odgovornosti za pohranu podataka (hosting) iz članka 
18. stavka 1. Zakona o elektroni čkoj trgovini (»Narodne novine«, br. 173/03., 67/08., 36/09 ., 
130/11., 30/14. i 32/19.).  
Ograni čenje odgovornosti davatelja usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta  
Članak 51.  
(1) Ako davatelj usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta ne pribavi odobrenje autora za 
obavljanje radnji davanja pristupa javnosti dj elima koje su u čitali korisnici na platformama za dijeljenje sadr žaja putem interneta, odgovoran je za neovla šteno priop ćavanje autorskih djela 
javnosti iz članka 36. ovoga Zakona, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti autorskih djela 
iz članka 46. ovoga  Zakona, osim ako doka že da je:  
a) ulo žio najbolje napore da ishodi takvo odobrenje i  
b) ulo žio, u skladu s visokim profesionalnim standardima u podru čju odgovaraju će 
industrije te s profesionalnom pa žnjom, najbolje napore da osigura nedostupnost djela za koje 
su mu njihovi autori dali relevantne i potrebne podatke te, u svakom slu čaju 
c) postupao žurno, nakon što je od autora primio dostatno obrazlo ženu obavijest, da 
onemogu ći pristup ili ukloni sa svojih internetskih stranica prijavljena djela te ulo žio najbolje 
napore da sprije či njihova budu ća učitavanja u skladu s to čkom b) ovoga stavka.  
(2) Pri utvr đivanju je li davatelj usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta ispunio obveze 
iz stavka 1. ovoga članka te uz primjenu na čela proporcionalnosti, me đu ost alim, uzima se u 
obzir sljede će: 
a) vrsta i opseg usluge te njezina publika, kao i vrsta djela koje u čitavaju korisnici usluge 
dijeljenja sadr žaja putem interneta i  
b) dostupnost odgovaraju ćih i djelotvornih sredstava te njihov tro šak za davatelja usluge 
dijeljenja sadr žaja putem interneta.  
(3) Na nove davatelje usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta čije su usluge dostupne 
javnosti u Europskoj uniji u razdoblju k raćem od tri godine i čiji je godi šnji promet manji od 
10 milijuna eura, izra čunan u skladu s Preporukom Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. 
o definiciji mikropoduze ća te malih i srednjih poduze ća (SL L 124, 20. 5. 2002.) primjenjuje 
se samo stavak 1.  točka a) ovoga članka u pogledu pretpostavki za isklju čenje odgovornosti za 
neovla šteno priop ćavanje autorskih djela javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti 
autorskih djela. Uz to, takav je davatelj usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta, na kon što 
je od autora primio dostatno obrazlo ženu obavijest, du žan žurno postupati da bi onemogu ćio 
pristup prijavljenim djelima ili da bi ih uklonio sa svojih internetskih stranica.  
(4) Ako prosje čan broj pojedina čnih korisnika usluga dijeljenja sadr žaja p utem interneta u 
jednom mjesecu prije đe pet milijuna, izra čunano na temelju podataka za prethodnu 
kalendarsku godinu, davatelj usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta iz stavka 3. ovoga 
članka mora dokazati da je ulo žio najbolje napore da sprije či daljn je učitavanje prijavljenih 
djela za koja su mu njihovi autori dali relevantne i potrebne podatke.  
(5) Odredbe stavaka 3. i 4. ovoga članka ne smiju se zlouporabiti radi izbjegavanja 
odgovornosti davatelja usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta ili radi  produ žavanja 
povoljnijeg re žima odgovornosti na razdoblje dulje od tri godine.  
(6) Odredbe stavaka 3. i 4. ovoga članka ne primjenjuju se na novoosnovane davatelje 
usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta ili one koji se pojavljuju pod novim imenom, ali  
koji u oba slu čaja u naravi nastavljaju djelovanje ve ć postoje ćeg davatelja usluge dijeljenja 
sadržaja putem interneta na kojeg se odredbe stavaka 3. i 4. ovoga članka ne mogu primijeniti.  
(7) Ograni čenje odgovornosti iz ovoga članka ne mo že se primijenit i na davatelje usluga 
informacijskog dru štva u smislu zakona kojim se ure đuje elektroni čka trgovina kojima je 
glavna svrha sudjelovati ili omogu ćavati neovla štena kori štenja autorskih djela odnosno 
piratstvo.  
(8) Davatelj usluga dijeljenja sadr žaja putem i nterneta autoru će na zahtjev dati 
odgovaraju će podatke o djelovanju njegovih praksi iz stavka 1. ovoga članka.  
Ograni čenja kod provo đenja usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta  
Članak 52.  (1) Suradnja izme đu davatelja usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta i autora ure đena 
u članku 51. stavku 1. ovoga Zakona ne smije dovesti do onemogu ćavanja dostupnosti djela 
koja su u čitali korisnici usluge dijeljenja sadr žaja putem interneta ako se time ne povrje đuju 
autorska prava ili ako se djela koriste u skl adu sa sadr žajnim ograni čenjima autorskog prava 
iz ovoga Zakona.  
(2) Primjena članaka 50. i 51. ovoga Zakona, kao i ovoga članka ne smije dovesti do op će 
obveze pra ćenja.  
(3) Odredbe članaka 50. i 51. ovoga Zakona, kao i ovoga članka ne utje ču na zakonita 
korištenja autorskih djela, kao što su kori štenja u skladu sa sadr žajnim ograni čenjima 
autorskog prava iz ovoga Zakona te ne smiju dovesti do identificiranja pojedinih korisnika 
kao ni do obrade njihovih osobnih podataka, osim u skladu s Uredbom (EU) 2016/ 679 
Europskog parlamenta i Vije ća od 27. travnja 2016. o za štiti pojedinaca u vezi s obradom 
osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage 
Direktive 95/46/EZ (Op ća uredba o za štiti podataka) i zakonom kojim se ure đuju elektroni čke 
komunikacije.  
(4) Davatelj usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta du žan je putem svojih op ćih uvjeta 
poslovanja obavijestiti korisnike o mogu ćnostima kori štenja autorskih djela u skladu sa 
sadržajnim ograni čenjima autorskog prava iz ovoga Zakona.  
(5) Na autorska djela koja su stvorili korisnici usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta, 
pri učitavanju i činjenju dostupnim javnosti tih djela, primjenjuju se sadr žajna ograni čenja iz 
članaka 202. i 206. ovoga Zakona.  
Pritu žbe u pogledu usluge  dijeljenja sadr žaja putem interneta  
Članak 53.  
(1) Davatelj usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta du žan je uspostaviti djelotvorne i 
žurne pritu žbene postupke i druge postupke pravne za štite za korisnike njegovih usluga, koji 
su dostupni u slu čaju sp orova o onemogu ćavanju pristupa ili uklanjanju djela koje su u čitali 
njegovi korisnici.  
(2) Pritu žbe korisnika usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta moraju se rje šavati 
odmah po primitku, a odluke o onemogu ćavanju pristupa ili uklanjanju u čitanih djel a moraju 
biti podlo žne ljudskoj provjeri.  
(3) Korisnici usluga dijeljenja sadr žaja putem interneta mogu pokretati postupke pred 
Vijećem stru čnjaka za naknade na podru čju autorskog i srodnih prava (u daljnjem tekstu: 
Vijeće stru čnjaka) u skladu s člankom 23 9. ovoga Zakona, arbitra žne, druge izvansudske, kao 
i sudske postupke, osobito u svrhu ispitivanja primjene sadr žajnih ograni čenja autorskog 
prava, u skladu s ovim Zakonom i drugim propisima.  
Pravo prerade  
Članak 54.  
Pravo prerade isklju čivo je pravo prevo đenja, prilago đavanja, glazbene ili druge obrade 
ili koje druge preinake autorskog djela.  
Poglavlje 4.  
AUTORSKO PRAVO U PRAVNOM PROMETU  
4.1. Osnovne odredbe  
Naslje đivanje autorskog prava  
Članak 55.  
(1) Autorsko pravo je nasljedivo.  (2) Nasljednicima autora pripadaju sva prava koja bi pripadala autoru, ako ovim 
Zakonom nije druk čije odre đeno. 
(3) Na sva druga pitanja u vezi s naslje đivanjem autorskog prava koja nisu ure đena ovim 
Zakonom primjenjuje se zakon kojim se ure đuje naslje đivanje.  
Prenosivost a utorskog prava  
Članak 56.  
(1) Autorsko pravo je neprenosivo, osim kod naslje đivanja i preno šenja u korist 
sunasljednika kod razvrgnu ća nasljedni čke zajednice.  
(2) Druga raspolaganja autorskim pravom su dopu štena, ako ovim Zakonom nije druk čije 
određeno. 
Ovrha 
Članak 57.  
(1) Autorsko pravo ne mo že biti predmet ovrhe. Predmet ovrhe mogu biti samo 
imovinske koristi ste čene kori štenjem autorskog djela, ako ovim Zakonom nije druk čije 
određeno. 
(2) Ako je autor nedovr šenjem autorskog djela ili neobjavljivanjem rukopisa povrijedio 
ugovornu obvezu, ne mo že ga se prisiliti na njezino ispunjenje, ali odgovara za štetu nastalu 
neispunjenjem obveze.  
Raspolaganje autorskim pravom osnivanjem prava iskori štavanja  
Članak 58.  
(1) Autor mo že za drugoga osnovati pravo iskori štavanja autorskog djela ili mu prepustiti 
ostvarivanje autorskog prava ugovorom, davanjem odobrenja ili dozvole za kori štenje ili 
drugim pravnim poslom.  
(2) Autor mo že za drugoga osnovati pravo na temelju kojeg će drugi mo ći autorsko djelo 
koristiti  na svaki ili na odre đen na čin (u daljnjem tekstu: pravo iskori štavanja). Pravo 
iskori štavanja mo že biti osnovano kao isklju čivo ili neisklju čivo pravo, ograni čeno sadr žajno, 
vremenski ili prostorno.  
(3) Nositelj isklju čivog prava iskori štavanja mo že autor sko djelo koristiti na na čin koji je 
u skladu sa sadr žajem njegova prava te svakoga drugog, uklju čujući autora, isklju čiti iz 
takvog kori štenja, ako ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. Pri osnivanju isklju čivog prava 
iskori štavanja mo že se odrediti da aut or pridr žava za sebe pravo kori štenja autorskog djela, ali 
ne na štetu onoga u čiju je korist isklju čivo pravo iskori štavanja osnovano.  
(4) Neisklju čivo pravo iskori štavanja ovla šćuje svojeg nositelja da autorsko djelo koristi 
na na čin koji je u skladu sa sadržajem njegova prava, ali ga ne ovla šćuje da druge sprije či u 
bilo kojem kori štenju tog djela.  
(5) Ako pri osnivanju prava iskori štavanja nije izri čito naveden na čin kori štenja 
autorskog djela, smatra se da je stjecatelj stekao pravo koristiti autorsko djelo na na čin 
potreban za ispunjenje svrhe pravnog posla na temelju kojeg se stje če pravo iskori štavanja. 
Ako se iz svrhe pravnog posla ne mo že utvrditi je li pravo osnovano kao isklju čivo ili 
neisklju čivo, odnosno prostorno ograni čeno, smatra se da je os novano kao neisklju čivo pravo 
iskori štavanja, za podru čje Republike Hrvatske.  
(6) Pravni posao kojim se raspola že autorskim pravom u sumnji treba tuma čiti u korist 
autora.  
(7) Autor je du žan suzdr žavati se postupaka koji bi ometali nositelja prava iskori štavanja 
u izvr šavanju njegova prava.  Neizvr šavanje i prestanak isklju čivog prava iskori štavanja  
Članak 59.  
(1) Ne izvr šava li nositelj isklju čivog prava iskori štavanja svoje pravo ili ga izvr šava u 
nedovoljnoj mjeri tako da su zakoniti interesi autora povri jeđeni, autor mo že zahtijevati 
prestanak isklju čivog prava iskori štavanja, osim ako nositelj isklju čivog prava iskori štavanja 
doka že da nije kriv za razloge neizvr šavanja.  
(2) Kad nositelj isklju čivog prava iskori štavanja koji je to pravo stekao na temelju  
ugovora ili na drugi na čin od njegova izvornog nositelja prestane postojati, a nema 
nasljednika ni drugog pravnog sljednika, pravo iskori štavanja prestaje.  
(3) Ako se nad nositeljem isklju čivog prava iskori štavanja provodi ste čaj, pravo 
iskori štavanja je dio ste čajne mase. Ako u ste čajnom postupku nitko ne stekne isklju čivo 
pravo iskori štavanja, ono prestaje.  
Kasnije osnivanje prava iskori štavanja  
Članak 60.  
Kasnije osnivanje prava iskori štavanja, pa makar i isklju čivo, ne djeluje štetno za ranije 
osnovano  pravo iskori štavanja, kako isklju čivo tako i neisklju čivo, osim ako ugovorom o 
osnivanju ranijeg prava iskori štavanja nije druk čije odre đeno. 
Preno šenje prava iskori štavanja  
Članak 61.  
(1) Pravo iskori štavanja mo že se bez suglasnosti autora prenositi s je dne osobe na drugu u 
sklopu prijenosa cjelokupnog poslovanja ili dijela poslovanja koje čini cjelinu.  
(2) Kad se pravo iskori štavanja mo že prenositi bez suglasnosti autora, stjecatelj prava 
iskori štavanja odgovara solidarno za ispunjenje obveza koje prenos itelj tog prava ima prema 
autoru.  
Osnivanje daljnjih prava iskori štavanja  
Članak 62.  
(1) Nositelj isklju čivog prava iskori štavanja mo že na temelju svojeg prava za drugoga 
osnovati daljnje pravo iskori štavanja samo uz pisanu suglasnost autora. Autor ne mo že 
uskratiti svoju suglasnost ako bi to bilo protivno na čelu savjesnosti i po štenja. Suglasnost nije 
potrebna ako je pravo iskori štavanja osnovano jedino radi ostvarivanja u korist autora.  
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na audiovizualna  djela i ra čunalne 
programe. Audiovizualni producent i nositelj isklju čivog prava iskori štavanja ra čunalnog 
programa mogu na temelju svog ste čenog isklju čivog prava iskori štavanja osnovati za 
drugoga daljnja prava iskori štavanja bez prethodne suglasnosti a utora.  
Raspolaganje autorskim pravom povjeravanjem ostvarivanja  
Članak 63.  
(1) Autor mo že ovlastiti drugoga da ostvaruje autorsko pravo za njegov ra čun. Ostvarivati 
autorsko pravo za ra čun autora mo že se na temelju pravnog posla kojim autor povjerava 
ostvarivanje svojeg prava ili neposredno na temelju ovoga Zakona, ispunjenjem ovim 
Zakonom predvi đenih pretpostavki za to.  
(2) Smatra se da je autor povjerio ostvarivanje svojeg pojedinog prava organizaciji za 
kolektivno ostvarivanje odnosnog prava ako ona  to pravo ostvaruje radi njegove koristi, kao i 
koristi drugih autora za njihova odnosna prava.  
Odricanje od autorskog prava  Članak 64.  
Autor se ne mo že odre ći svojeg autorskog prava.  
4.2. Op ći dio ugovornog autorskog prava  
Oblik autorskopravnih ugovora  
Članak 65.  
Ugovor na temelju kojeg se stje če pravo iskori štavanja autorskog prava (u daljnjem 
tekstu: autorskopravni ugovor) mora biti sklopljen u pisanom obliku, ako ovim Zakonom nije 
drukčije odre đeno. 
Sadr žaj autorskopravnih ugovora  
Članak 66.  
(1) Autorsk opravni ugovor mora odre đivati barem djelo na koje se odnosi, na čin 
korištenja, naknadu za kori štenje djela ili izri čitu odredbu da se pravo kori štenja osniva bez 
naknade te osobu ovla štenu za kori štenje autorskog djela.  
(2) Autorskopravni ugovor mo že biti  sklopljen i za autorsko djelo koje jo š nije stvoreno, 
ako se njime odredi barem vrsta i na čin kori štenja budu ćeg djela.  
(3) Odredba ugovora o osnivanju prava iskori štavanja na svim autorovim budu ćim 
djelima ni štetna je.  
Odre đivanje naknade za kori štenje autorskog djela  
Članak 67.  
(1) Autor ima pravo na primjerenu i razmjernu naknadu za svako kori štenje njegova 
autorskog djela.  
(2) Ako visina naknade nije odre đena pravnim poslom ili je njezina visina odre đena 
neprimjereno te ako visina naknade nije određena primjenom članka 235. ovoga Zakona, 
autor ima pravo zahtijevati primjerenu i razmjernu naknadu.  
(3) Primjerena i razmjerna naknada je ona koja se u pravnom prometu po šteno mora dati 
ili odrediti u času zaklju čenja pravnog posla, s obzirom na vrstu  i opseg kori štenja autorskog 
djela, stvarnu ili potencijalnu gospodarsku vrijednost ste čenog prava kori štenja, uzimaju ći 
pritom u obzir i potencijalni ili ostvareni financijski uspjeh u kori štenju autorskog djela, 
doprinos autora ukupnom djelu, vrstu i ob ujam autorskog djela, trajanje kori štenja, postojanje 
sporazuma izme đu reprezentativnih udru ženja autora i reprezentativnih udru ženja korisnika 
kojim se utvr đuje visina primjerene i razmjerne naknade, kao i druge elemente na temelju 
kojih se mo že odrediti primjerena i razmjerna naknada, kao što su po štene tr žišne prakse ili 
stvarno iskori štavanje djela.  
(4) Naknada koja je odre đena u pau šalnom iznosu mo že biti razmjerna ako to odgovara 
okolnostima slu čaja, vode ći računa o posebnostima razli čitih podru čja stvarala štva. 
(5) Na čelo primjerene i razmjerne naknade iz ovoga članka ne primjenjuje se na autore 
računalnih programa.  
Pravo autora na izmjenu ugovora radi pravi čnijeg udjela u zaradi  
Članak 68.  
(1) Autor ima pravo na prilagodbu izvorno ugovorenih naknada u autorskopravnim 
ugovorima promijenjenim okolnostima. Na čin prilagodbe izvorno ugovorenih naknada u 
autorskopravnim ugovorima promijenjenim okolnostima mo že se urediti u kolektivnim 
sporazumima izme đu reprezentativnih udru ženja autora i reprezentativnih u druženja 
korisnika.  (2) Ako nisu sklopljeni kolektivni sporazumi iz stavka 1. ovoga članka, autor ima pravo 
zahtijevati dodatnu primjerenu i pravi čnu naknadu od nositelja prava iskori štavanja s kojim je 
sklopio autorskopravni ugovor ili njegova pravnog slj ednika, ako se izvorno ugovorena 
naknada poka že nerazmjerno niska u usporedbi sa svim naknadnim relevantnim prihodima 
ostvarenim iskori štavanjem djela, pri čemu je potrebno uzeti u obzir okolnosti svakog 
pojedinog slu čaja, doprinos autora te posebnosti raz ličitih podru čja stvarala štva i tr žišne 
prakse koje se u razli čitim podru čjima stvarala štva primjenjuju.  
(3) Autor se ne mo že odre ći prava iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.  
(4) Sporovi povezani s pravima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka mogu se razrije šiti u 
postupku posredovanja pred Vije ćem stru čnjaka prema članku 239. ovoga Zakona, u 
arbitra žnom ili sudskom postupku, koje mogu pokrenuti sami autori ili njihova 
reprezentativna udru ženja na pojedina čni zahtjev jednog ili vi še autora.  
(5) Ovaj članak ne primj enjuje se u slu čajevima kad ugovore sklopi organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava ili neovisni upravlja čki subjekt.  
(6) Ovaj članak ne primjenjuje se na autore ra čunalnih programa.  
(7) Ugovorne odredbe koje su u suprotnosti s ovim člankom ni štetne s u. 
Obveza transparentnosti  
Članak 69.  
(1) Autor ima pravo redovito, a najmanje jednom godi šnje, primati a žurirane, relevantne i 
sveobuhvatne podatke o iskori štavanju njegova autorskog djela koje je predmet 
autorskopravnog ugovora, posebno u pogledu na čina iskori štavanja, svih ostvarenih prihoda 
od iskori štavanja, eventualnih ugovorenih odbitaka i autorske naknade koju treba primiti.  
(2) Ako na temelju osnovanog prava iskori štavanja nositelj tog prava (u daljnjem tekstu: 
primarni nositelj prava iskori štavanj a) osniva daljnje pravo iskori štavanja, autor ima pravo od 
daljnjeg nositelja prava iskori štavanja dobiti podatke iz stavka 1. ovoga članka ako ih nije 
dobio od primarnog nositelja prava iskori štavanja, koji je ujedno du žan identificirati daljnje 
nositelje  prava iskori štavanja. Zahtjev za dostavu podataka autor mo že nositelju daljnjeg 
prava iskori štavanja dostaviti neposredno ili posredstvom primarnog nositelja prava 
iskori štavanja.  
(3) Obveza na dostavu podataka mora biti razmjerna i u činkovita. U opravdan im 
slučajevima u kojima bi obveza na dostavu svih podataka iz stavka 1. ovoga članka bila 
nerazmjerna s obzirom na prihode ostvarene iskori štavanjem djela, obveza se ograni čuje na 
vrste i razinu podataka koje se u takvim slu čajevima mogu razumno o čekivati.  
(4) Obveza na dostavu podataka ne primjenjuje se kad doprinos autora nije znatan u 
odnosu na ukupno djelo, osim ako autor zatra ži podatke radi ostvarivanja njegovih prava iz 
članka 68. ovoga Zakona.  
(5) Sporovi povezani s pravima iz ovoga članka mogu se razrije šiti u postupku 
posredovanja pred Vije ćem stru čnjaka prema članku 239. ovoga Zakona, u arbitra žnom ili 
sudskom postupku, koje mogu pokrenuti sami autori ili njihova reprezentativna udru ženja na 
pojedina čni zahtjev jednog ili vi še autora.  
(6) Ovaj Članak ne primjenjuje se na organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i 
neovisne upravlja čke subjekte.  
(7) Ovaj Članak ne primjenjuje se na autore ra čunalnih programa.  
(8) Ugovorne odredbe koje su u suprotnosti s ovim člankom ni štetne su.  
Pravo na jednos trani raskid autorskopravnog ugovora zbog neiskori štavanja djela  
Članak 70.  (1) Ako nositelj isklju čivog prava iskori štavanja u ugovorenom ili u zakonskom ili u 
primjerenom roku uop će ne pristupi iskori štavanju autorskog djela, autor ga mo že pozvati da 
ispuni obvezu iskori štavanja u naknadnom primjerenom roku. Ako ni nakon isteka naknadnog 
primjerenog roka nositelj isklju čivog prava iskori štavanja ne pristupi iskori štavanju djela, 
autor mo že jednostranom izjavom raskinuti ugovor.  
(2) Ako je rije č o koautors kom ili sastavljenom djelu, svi koautori ili autori sastavljenog 
djela mogu zajedni čkom jednostranom izjavom raskinuti autorskopravni ugovor uz primjenu 
stavka 1. ovoga članka.  
(3) Autor nema pravo na raskid ugovora zbog neiskori štavanja djela:  
– ako je neiskori štavanje rezultat okolnosti za koje se razumno mo že očekivati da ih mo že 
sam ispraviti ili  
– ako postoje opravdani razlozi za neiskori štavanje djela koje je mogu će otkloniti i ako se 
nositelj isklju čivog prava iskori štavanja pozove na te razloge u roku od osam dana od dana 
primitka poziva na ispunjenje obveze iskori štavanja u naknadnom primjerenom roku; u tome 
slučaju autor je du žan dati nositelju isklju čivog prava iskori štavanja primjereni rok za 
otklanjanje razloga za neiskori štavanje djela.  
(4) U  slučajevima kad prema odredbama ovoga članka autor ima pravo na jednostrani 
raskid ugovora zbog neiskori štavanja djela, umjesto raskida on mo že jednostranom izjavom 
otkloniti isklju čivost prava iskori štavanja koja je ugovorena ili koja se po ovome Zakonu 
predmnijeva.  
(5) Ovaj članak ne primjenjuje se na autore ra čunalnih programa te na koautore i autore 
doprinosa audiovizualnih djela.  
(6) Ugovorne odredbe koje su u suprotnosti s ovim člankom ni štetne su.  
Primjena propisa o obveznim odnosima  
Članak 71.  
Na sva pitanja u vezi s autorskopravnim ugovorima koja nisu ure đena ovim Zakonom 
primjenjuju se odredbe zakona kojim se ure đuju obvezni odnosi.  
4.3. Posebni dio ugovornoga autorskog prava  
4.3.1. Nakladni čki ugovor  
Općenito o ugovoru  
Članak 72.  
(1) Nakladni čkim ugovorom autor se obvezuje za nakladnika osnovati pravo 
umno žavanja svojeg odre đenog autorskog djela tiskanjem ili drugim sli čnim postupkom i 
pravo distribuiranja primjeraka autorskog djela (u daljnjem tekstu: pravo izdavanja), a 
nakladnik se obvezuje aut orsko djelo na ugovoreni na čin izdati i autoru za ste čena prava 
platiti ugovorenu naknadu, ako ugovorom nije druk čije odre đeno, te se brinuti o uspje šnom 
distribuiranju primjeraka autorskog djela i davati autoru podatke o distribuiranju.  
(2) Ako nakladni čkim ugovorom nije druk čije odre đeno, smatra se da nakladnik ima 
isklju čivo pravo izdavanja djela. Ova predmnjeva ne primjenjuje se na pravo izdavanja u 
dnevnom i periodi čnom tisku, publikacijama ili elektroni čkim publikacijama za koje nije 
sklopljen pisani ugovor (u daljnjem tekstu: mali nakladni čki ugovor).  
Osnivanje drugih prava iskori štavanja  
Članak 73.  (1) Nakladni čkim ugovorom autor mo že za nakladnika osnovati pravo činjenja dostupnim 
javnosti djela u obliku elektroni čke knjige ili druge elektroni čke pu blikacije te druga 
imovinska prava.  
(2) Nakladni čkim ugovorom autor mo že za nakladnika osnovati pravo prevo đenja svojeg 
djela na odre đeni jezik, kao i pravo izdavanja prevedenog djela, pravo činjenja dostupnim 
javnosti prevedenog djela u obliku elektroni čke knjige ili druge elektroni čke publikacije te 
druga imovinska prava.  
(3) Ako nakladni čkim ugovorom nije druk čije odre đeno, smatra se da nakladnik ima 
isklju čiva prava iskori štavanja iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, osim ako je rije č o malom 
nakladni čkom ugovoru.  
Provjera to čnosti podataka  
Članak 74.  
(1) Autor ima svakodobno pravo uvida i kontrole nakladnikovih poslovnih knjiga i 
dokumentacije radi provjere to čnosti podataka koje mu je nakladnik dao.  
(2) Autor je ovla šten zahtijevati od tre će osobe koja je  za nakladnika umno žavala 
autorsko djelo podatke o broju umno ženih primjeraka njegova djela, a ta je osoba du žna 
autoru dati potpune i istinite podatke.  
Iznimka od pravila o obvezatnom pisanom obliku ugovora  
Članak 75.  
Mali nakladni čki ugovor o izdavanju i drugom iskori štavanju članaka, fotografija, crte ža, 
videoisje čaka i drugih autorskih priloga u dnevnom i periodi čnom tisku, publikacijama ili 
elektroni čkim publikacijama ne mora biti sklopljen u pisanom obliku.  
Sklapan je ugovora preko zastupnika  
Članak 76.  
Zastupnik autora mo že zaklju čiti nakladni čki ugovor samo za ona autorska djela koja su 
izričito navedena u autorovoj punomo ći. 
Odre đivanje autorske naknade  
Članak 77.  
(1) Ako je autorska naknada odre đena u postotku od  maloprodajne cijene prodanih 
primjeraka, nakladni čkim ugovorom mora se odrediti minimalni broj primjeraka prvog 
izdanja te najni ži iznos naknade koju je nakladnik obvezan platiti autoru neovisno o broju 
prodanih primjeraka.  
(2) Ako je autorska naknada odr eđena u pau šalnom iznosu, nakladni čkim ugovorom mora 
se odrediti ukupni broj primjeraka ugovorenih izdanja. Ako ukupni broj primjeraka nije 
ugovoren, a iz dobrih poslovnih obi čaja ili iz okolnosti slu čaja ne proizlazi druk čije, 
nakladnik mo že izdati najvi še 500 primjeraka autorskog djela.  
Drugi sadr žaj ugovora  
Članak 78.  
(1) Nakladni čki ugovor mora sadr žavati odredbu o trajanju prava izdavanja te trajanju 
drugih prava iskori štavanja djela, ako su ugovorena.  
(2) Nakladni čki ugovor mo že sadr žavati i sljede će: 
– rok u kojem je autor du žan nakladniku predati uredan primjerak djela; ako ugovorom 
nije druk čije odre đeno, taj rok iznosi godinu dana od dana sklapanja ugovora  – rok u kojem je nakladnik du žan izdati autorsko djelo; ako ugovorom nije druk čije 
određeno, taj rok iznosi godinu dana od dana predaje primjerka djela  
– broj izdanja koji je nakladnik ovla šten izdati; ako ugovorom nije druk čije odre đeno, 
nakladnik ima pravo samo na jedno izdanje djela  
– rok u kojem je nakladnik du žan izdati novo izdanje djela, ak o je ugovoreno; ako 
ugovorom nije druk čije odre đeno, taj rok iznosi godinu dana, ra čunaju ći od dana kad je autor 
podnio pisani zahtjev  
– odredbu o vlasni štvu predanog primjerka djela, ako je rije č o prvom ili jedinom 
primjerku; taj primjerak ostaje u vlasn ištvu autora, osim ako se na temelju ugovora autor 
obve že predati ga u vlasni štvo nakladnika  
– izgled i tehni čku opremljenost primjeraka djela.  
Pobolj šanja i druge izmjene autorskog djela  
Članak 79.  
Ako nakladni čkim ugovorom nije druk čije odre đeno, nakladnik je du žan u slu čaju novih 
izdanja djela omogu ćiti autoru uno šenje pobolj šanja ili drugih izmjena autorskog djela, ako to 
ne utje če na karakter djela.  
Propast izvornika i pripremljenog izdanja  
Članak 80.  
(1) Ako izvornik djela nakon njegove predaje  nakladniku propadne krivnjom nakladnika 
ili zbog vi še sile, a nema drugog primjerka djela, autor ima pravo na naknadu koja bi mu 
pripala da je autorsko djelo izdano. Ako autor ima drugi primjerak autorskog djela, du žan je 
predati ga nakladniku, na nakladn ikov tro šak. 
(2) Ako pripremljeno izdanje autorskog djela zbog vi še sile u potpunosti propadne prije 
njegova stavljanja u promet, nakladnik ima pravo pripremiti novo izdanje, a autoru pripada 
naknada samo za propalo izdanje.  
(3) Ako pripremljeno izdanje au torskog djela zbog vi še sile djelomi čno propadne prije 
njegova stavljanja u promet, nakladnik ima pravo, bez pla ćanja naknade autoru, umno žiti 
samo onoliko primjeraka autorskog djela koliko ih je propalo.  
Nakladni čko pravo prvenstva  
Članak 81.  
(1) Nakladni k koji je stekao pravo na izdavanje autorskog djela, a u nakladni čkom 
ugovoru nisu za njega osnovana prava iskori štavanja prema članku 73. stavcima 1. i 2. ovoga 
Zakona, ima u pogledu izdavanja tog djela u elektroni čkom ili bilo kojem drugom obliku 
pravo p rvenstva pred drugim nakladnicima koji ponude iste uvjete.  
(2) Nakladnik koji se namjerava koristiti pravom prvenstva iz stavka 1. ovoga članka 
dužan je u roku od 30 dana od dana primitka autorova pisanog poziva dostaviti autoru svoju 
ponudu.  
(3) Pravo prv enstva iz stavka 1. ovoga članka traje dvije godine od dana sklapanja 
nakladni čkog ugovora.  
Prestanak raskidom nakladni čkog ugovora  
Članak 82.  
(1) Autor mo že raskinuti nakladni čki ugovor jednostranom pisanom izjavom ako 
nakladnik ne izda autorsko djelo ili  ne pristupi izdavanju novog ugovorenog izdanja 
autorskog djela u ugovorenom ili u zakonskom roku.  (2) Ako je za neizvr šavanje nakladni čkog ugovora iz stavka 1. ovoga članka kriv 
nakladnik, autor ima, osim prava na naknadu štete, i pravo zadr žati primljenu  naknadu 
odnosno zahtijevati isplatu ugovorene naknade.  
(3) Nakladnik mo že jednostranom pisanom izjavom raskinuti nakladni čki ugovor ako mu 
autor ne preda primjerak autorskog djela u ugovorenom ili u zakonskom roku. U slu čaju 
raskida nakladnik ima pravo na  naknadu štete zbog neispunjenja ugovorne obveze.  
Uništavanje primjeraka autorskog djela  
Članak 83.  
(1) Nakladnik koji neprodane primjerke autorskog djela namjerava prodati za preradu ili 
ih na drugi na čin uni štiti ili povu ći iz prometa du žan je otkup tih primjeraka najprije ponuditi 
autoru, i to po cijeni koju bi za te primjerke dobio da ih prodaje za preradu. Ako to ne u čini, 
odgovara za povredu prava autora na po štovanje autorskog djela iz članka 29. ovoga Zakona.  
(2) Ako autor ne prihvati ponudu nakladn ika iz stavka 1. ovoga članka ili je prihvati samo 
za odre đeni broj primjeraka, preostale primjerke autorskog djela nakladnik mo že prodati za 
preradu ili uni štiti ili povu ći iz prometa.  
4.3.2. Ugovor o javnom izvo đenju autorskog djela  
Općenito o ugovoru  
Članak 84.  
(1) Ugovorom o javnom izvo đenju autorskog djela autor se obvezuje osnovati za 
korisnika pravo iskori štavanja autorskog djela javnim recitiranjem ili javnim izvo đenjem 
glazbenog djela u živo, na na čin i pod uvjetima odre đenim ugovorom, a korisnik se za ste čeno 
pravo obvezuje platiti autoru naknadu, ako ugovorom nije druk čije odre đeno. 
(2) Pravo iskori štavanja iz stavka 1. ovoga članka mo že se osnovati i davanjem odobrenja 
za javno recitiranje odnosno za javnu izvedbu glazbenog djela u živo. 
(3) Kori snik autorskog djela du žan je autoru omogu ćiti pristup izvo đenju autorskog djela, 
ostvariti tehni čke uvjete izvo đenja koji osiguravaju po štovanje autorskih moralnih prava te 
autoru dostavljati popis izvedenih autorskih djela i izvje štavati ga o prihodima o stvarenim 
izvođenjem njegova autorskog djela, ako ugovorom nije druk čije odre đeno. 
Prestanak prava iskori štavanja ili odobrenja  
Članak 85.  
Pravo iskori štavanja ili dano odobrenje za javno recitiranje odnosno za javnu izvedbu 
glazbenog djela u živo prestaje ako korisnik ne koristi autorsko djelo na na čin i pod uvjetima 
koji su odre đeni u ugovoru o javnom izvo đenju autorskog djela ili izdanom odobrenju.  
Odgovaraju ća primjena na druga javna kori štenja djela  
Članak 86.  
Odredbe članaka 84. i 85. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način i na ugovor 
o javnom preno šenju, javnom priop ćavanju fiksiranog djela, emitiranju, reemitiranju, 
prijenosu izravnim protokom, ugovor o činjenju dostupnim javnosti, javnom priop ćavanju 
emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim protokom i činjenja dostupnim javnosti te davanju 
pristupa javnosti djelima koja su u čitali korisnici nescenskih knji ževnih i glazbenih djela na 
platformama za dijeljenje sadr žaja putem interneta.  
4.3.3. Ugo vor o javnom scenskom prikazivanju autorskog djela  
Općenito o ugovoru  
Članak 87.  (1) Ugovorom o javnom scenskom prikazivanju autor se obvezuje osnovati za korisnika 
pravo javnog scenskog prikazivanja odre đenoga autorskog djela, a korisnik se obvezuje 
autorsko djelo scenski prikazati na na čin, u roku i pod uvjetima odre đenim ugovorom te za 
stečeno pravo platiti autoru naknadu, ako ugovorom nije druk čije odre đeno. 
(2) Odredbe o ugovoru o javnom scenskom prikazivanju primjenjuju se na odgovaraju ći 
način i na javno preno šenje, emitiranje, reemitiranje, prijenos izravnim protokom, na činjenje 
dostupnim javnosti, na javno priop ćavanje emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim 
protokom i činjenja dostupnim javnosti te davanje pristupa javnosti djelima koja su učitali 
korisnici, scenskih prikazivanja autorskog djela, kao i na javno izvo đenje te druge oblike 
priop ćavanja javnosti scenskih djela na nescenski na čin. 
Druge obveze korisnika  
Članak 88.  
Na ugovor o javnom scenskom prikazivanju autorskog djela na odg ovaraju ći način 
primjenjuju se odredbe članka 84. stavka 3. i članka 85. ovoga Zakona.  
4.3.4. Ugovor o audiovizualnoj prilagodbi  
Općenito o ugovoru  
Članak 89.  
(1) Ugovorom o audiovizualnoj prilagodbi autor se obvezuje za drugu osobu osnovati 
pravo iskori štavanja audiovizualnom prilagodbom odnosno dati drugoj osobi odobrenje za 
prilagodbu autorskog djela u audiovizualno djelo (u daljnjem tekstu: pravo audiovizualne 
prilagodbe). Ako ugovorom nije druk čije odre đeno, smatra se da je ste čeno isklju čivo pravo 
audiovizualne prilagodbe.  
(2) Ako je pravo audiovizualne prilagodbe ste čeno kao isklju čivo pravo, autor izvornog 
djela zadr žava: 
1. isklju čivo pravo nove audiovizualne prilagodbe izvornog djela koje mo že ostvarivati 
nakon isteka dvadeset godina od sklapanja u govora iz stavka 1. ovoga članka  
2. isklju čivo pravo daljnje prerade izvornog djela u bilo kojem drugom umjetni čkom 
obliku  
3. pravo na primjerenu naknadu za svako iznajmljivanje videograma koji sadr ži izvorno 
djelo.  
(3) Autor se ne mo že odre ći prava iz sta vka 2. ovoga članka.  
Raskid ugovora  
Članak 90.  
(1) Ako osoba koja je stekla pravo audiovizualne prilagodbe ne stvori audiovizualno djelo 
u roku od pet godina od dana sklapanja ugovora o audiovizualnoj prilagodbi ili ako zavr šeno 
audiovizualno djelo ne prio pći javnosti u roku od dvije godine od dana zavr šetka toga djela, 
autor izvornog djela mo že raskinuti ugovor, ako nije ugovoren koji drugi rok.  
(2) U slu čaju iz stavka 1. ovoga članka, autor izvornog djela zadr žava pravo na isplatu 
naknade.  
4.3.5. Ugovor o  audiovizualnoj produkciji  
Općenito o ugovoru  
Članak 91.  
(1) Ugovorom o audiovizualnoj produkciji ure đuju se odnosi izme đu audiovizualnog 
producenta, glavnog koautora, ostalih koautora i autora doprinosa audiovizualnog djela.  (2) Ugovorom o audiovizualnoj produkciji mogu se urediti i me đusobni odnosi koautora i 
autora doprinosa audiovizualnog djela.  
Ugovor o audiovizualnoj produkciji izme đu audiovizualnog producenta i glavnog te ostalih 
koautora audiovizualnog djela  
Članak 92.  
(1) Ugovorom o audiovizualnoj produkciji izme đu audiovizualnog producenta i glavnog 
te ostalih koautora audiovizualnog djela ure đuju se prava i obveze ugovornih strana u 
stvaranju audiovizualnog djela, sadr žaj prava iskori štavanja koja se glavni koautor i ostali 
koautori tim ugovorom o bvezuju osnovati za audiovizualnog producenta, vrijeme trajanja i 
podru čje za koje se osnivaju prava iskori štavanja, naknada koju se prema ugovoru 
audiovizualni producent obvezuje platiti glavnom te ostalim koautorima za stvaranje 
audiovizualnog djela i za  osnivanje prava iskori štavanja toga djela te ostali uvjeti ugovora.  
(2) Ako ugovorom iz stavka 1. ovoga članka glavni koautor i ostali koautori 
audiovizualnog djela svoje pravo iznajmljivanja prepuste audiovizualnom producentu, 
zadržavaju pravo na primjer enu naknadu za iznajmljivanje svojeg audiovizualnog djela, kojeg 
se ne mogu odre ći. 
(3) Naknadu za iznajmljivanje du žna je pla ćati osoba koja iznajmljuje audiovizualno 
djelo.  
(4) Pravo na primjerenu naknadu za iznajmljivanje ostvaruje se obavezno kolektivn o. 
Ugovor o audiovizualnoj produkciji izme đu audiovizualnog producenta i autora doprinosa 
audiovizualnom djelu  
Članak 93.  
(1) Ako ugovorom o audiovizualnoj produkciji izme đu audiovizualnog producenta i 
autora doprinosa nije druk čije odre đeno, smatra se da audiovizualni producent stje če sva 
imovinska prava iskori štavanja autora doprinosa u opsegu potrebnom za ispunjenje svrhe 
ugovora.  
(2) Iznimno od odredbe stavka 1. ovoga članka, autori doprinosa zadr žavaju pravo da se 
svojim doprinosima audiovizualnom djel u samostalno koriste, ako se time ne nanosi povreda 
pravima audiovizualnog producenta toga djela. Autori doprinosa ne mogu se odre ći toga 
prava.  
Zavr šeno audiovizualno djelo  
Članak 94.  
(1) Audiovizualno djelo smatra se zavr šenim kad je, u skladu sa sporazumom izme đu 
glavnog redatelja kao glavnog koautora i audiovizualnog producenta, zavr šena prva 
standardna kopija djela koje je predmet ugovora o audiovizualnoj produkciji.  
(2) Zabranjeno je uni štavanje matrice prve standardne kopije audiovizualnog dje la. 
(3) Ako glavni koautor, koji od drugih koautora ili autora doprinosa odbije nastavak 
suradnje na stvaranju audiovizualnog djela, ili ako zbog vi še sile nije u mogu ćnosti nastaviti 
tu suradnju, ne mo že se protiviti da se doprinos koji je ve ć dao koristi  za dovr šenje toga djela. 
Takva osoba ima odgovaraju ća autorska prava na ve ć dani doprinos audiovizualnom djelu.  
Raskid ugovora  
Članak 95.  
(1) Ako audiovizualni producent audiovizualnog djela ne zavr ši djelo u roku od pet 
godina od dana sklapanja ugovora o  audiovizualnoj produkciji toga djela, ili ako zavr šeno 
audiovizualno djelo ne priop ći javnosti u roku od dvije godine od dana zavr šetka toga djela, glavni koautor ili bilo koji od drugih koautora mo že jednostranom izjavom raskinuti ugovor, 
ako nije ugovor en koji drugi rok.  
(2) Autori doprinosa nemaju pravo na jednostrani raskid ugovora o audiovizualnoj 
produkciji.  
(3) U slu čaju iz stavka 1. ovoga članka glavni koautor, ostali koautori djela i autori 
doprinosa zadr žavaju pravo na isplatu naknade.  
4.3.6. Ugo vor o stvaranju autorskog djela po narud žbi 
Sadr žaj ugovora  
Članak 96.  
(1) Ugovorom o stvaranju autorskog djela po narud žbi autor se obvezuje stvoriti 
određeno autorsko djelo i primjerak tog djela predati naru čitelju, a naru čitelj se obvezuje 
autoru za to isplatiti ugovorenu naknadu i iskori štavati djelo u skladu s ugovorom o narud žbi, 
ako ugovorom nije druk čije odre đeno. 
(2) Ugovorom o stvaranju autorskog djela po narud žbi odre đuju se obilje žja naru čenog 
djela, rokovi njegove predaje, kao i na čin iskori štavanja djela.  
(3) Ako ugovorom o stvaranju autorskog djela po narud žbi ili ovim Zakonom nije 
drukčije odre đeno, smatra se da je naru čitelj stekao isklju čiva autorska imovinska prava 
iskori štavanja autorskog djela stvorenog po narud žbi, u sadr žaju i opsegu koji je potreban za 
ostvarenje djelatnosti koju obavlja, bez prostornog i vremenskog ograni čenja.  
(4) Ako ugovorom o stvaranju autorskog djela po narud žbi ili ovim Zakonom nije 
drukčije odre đeno, smatra se da je fizi čka osoba koja naru čuje djelo za privatn o kori štenje 
stekla isklju čiva autorska imovinska prava iskori štavanja autorskog djela stvorenog po 
narud žbi, u sadr žaju i opsegu koji je potreban za ispunjenje te svrhe.  
(5) U ugovoru o stvaranju arhitektonskog djela po narud žbi izrijekom se navodi izrada  
kojih elemenata arhitektonskog djela se naru čuje, a ti elementi mogu biti skica, studija, 
plasti čni i drugi prikaz, nacrt, idejno rje šenje, idejni projekt, glavni projekt, izvedbeni projekt, 
plan, zahvat u prostoru iz podru čja arhitekture, urbanizma i kra jobrazne arhitekture i drugi. 
Predmnjeva o stjecanju prava iskori štavanja iz stavaka 3. i 4. ovoga članka odnosi se samo na 
one elemente arhitektonskog djela koji su izri čito u ugovoru o stvaranju arhitektonskog djela 
po narud žbi navedeni te ne uklju čuje p reradu u one elemente koji nisu izri čito navedeni.  
(6) Ako se djelo naru čuje putem javnog natje čaja, javnog poziva, javnog obe ćanja 
nagrade ili javne nabave, autorska prava iskori štavanja stje ču se na temelju ugovora o 
stvaranju autorskog djela po narud žbi koji se sklapa nakon provedenog javnog natje čaja, 
javnog poziva, javnog obe ćanja nagrade ili javne nabave, ako u njima nije druk čije odre đeno. 
Naknada  
Članak 97.  
(1) Ugovorom o stvaranju autorskog djela po narud žbi odre đuje se naknada za stvaranje 
autorskog djela i naknada za iskori štavanje autorskog djela stvorenog po narud žbi. 
(2) Ako je u ugovoru o stvaranju autorskog djela po narud žbi izra žen jedinstveni iznos 
naknade, bez naznake o tome o kojoj je naknadi rije č, smatra se da je time ugovorena n aknada 
za stvaranje i naknada za iskori štavanje autorskog djela stvorenog po narud žbi. 
(3) Ako naknada za stvaranje autorskog djela i naknada za iskori štavanje autorskog djela 
stvorenog po narud žbi nisu odre đene ugovorom, autoru pripada primjerena i razmje rna 
naknada koja se odre đuje prema pravilima propisanima u članku 67. ovoga Zakona.  
(4) Ako se naknada za iskori štavanje autorskog djela stvorenog po narud žbi ostvaruje 
kolektivno, tako ostvarena naknada u cijelosti pripada autoru, ako nije druk čije ugovor eno između naru čitelja i autora ili ne proizlazi iz pravila odgovaraju će organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava ili iz ovoga Zakona.  
Raskid ugovora  
Članak 98.  
(1) U slu čajevima neispunjenja ili zaka šnjenja s ispunjenjem obveze naru čitelja autor je 
ovlašten raskinuti ugovor o stvaranju djela po narud žbi u skladu s odredbama zakona kojim se 
uređuju obvezni odnosi.  
(2) U trenutku raskida ugovora o stvaranju djela po narud žbi prestaje naru čiteljevo pravo 
iskori štavanja autorskog djela s u činkom od trenut ka sklapanja tog ugovora te su ugovorne 
strane du žne jedna drugoj vratiti sve što su na temelju tog ugovora jedna od druge primile.  
Posebni slu čajevi  
Članak 99.  
(1) U slu čaju prijenosa cijelog poslovanja ili poslovnog pogona naru čitelja, u kojem se 
iskori štava ili treba iskori štavati autorsko djelo stvoreno po narud žbi, na drugu osobu 
predmnijeva se da sva autorska prava iskori štavanja iz članka 96. stavaka 3. i 5. ovoga 
Zakona u pogledu pripadaju ćih autorskih djela stvorenih po narud žbi prelaze na tu osobu , 
zajedno s poslovanjem ili poslovnim pogonom.  
(2) U slu čaju prestanka ili smrti naru čitelja koji nema pravnog sljednika niti nasljednika 
autorska imovinska prava na autorskom djelu stvorenom po ugovoru o narud žbi u cijelosti se 
vraćaju autoru.  
4.3.7. Autorsko djelo stvoreno u radnom odnosu  
Autorsko djelo stvoreno u radnom odnosu  
Članak 100.  
(1) Autorsko djelo stvoreno u radnom odnosu je djelo koje za vrijeme trajanja radnog 
odnosa kod odre đenog poslodavca stvori autor izvr šavaju ći svoje obveze iz ugovo ra o radu. 
Odnosi u pogledu autorskog djela stvorenog u radnom odnosu ure đuju se ovim Zakonom, 
ugovorom o radu ili drugim aktom kojim se ure đuje radni odnos ili drugim ugovorom 
sklopljenim izme đu autora i poslodavca.  
(2) Ako ugovorom o radu ili drugim akto m kojim se ure đuje radni odnos ili drugim 
ugovorom sklopljenim izme đu autora i poslodavca nije druk čije odre đeno, smatra se da je 
poslodavac stekao isklju čiva autorska imovinska prava iskori štavanja autorskog djela 
stvorenog u radnom odnosu, u sadr žaju i o psegu koji je potreban za ostvarenje djelatnosti koju 
obavlja, bez prostornog i vremenskog ograni čenja, neovisno o prestanku radnog odnosa za 
vrijeme čijeg je trajanja djelo nastalo.  
(3) Smatra se da je poslodavac dobio autorovo odobrenje da djelo stvoreno  u radnom 
odnosu javno objavi, prera đuje i prevodi te takvo koristi, sastavi s drugim djelom radi 
zajedni čkog kori štenja te uklju či u zbirku ili bazu podataka i tako koristi, kao i da djelo 
predstavlja javnosti pod imenom poslodavca, zajedno s autorovim im enom, ako je to mogu će 
s obzirom na na čin kori štenja i ako nije druk čije ugovoreno s autorom djela. Ove ovlasti 
poslodavac mo že izvr šavati u sadr žaju i opsegu koji je potreban za ostvarenje djelatnosti koju 
obavlja.  
(4) Smatra se da je poslodavac dobio aut orovo odobrenje da dovr ši njegovo nedovr šeno 
djelo stvoreno u radnom odnosu, za slu čaj da autoru radni odnos prestane prije dovr šetka 
djela, kao i u slu čaju kad se opravdano mo že smatrati da autor ne će mo ći sam dovr šiti djelo uredno i pravodobno u skladu s  potrebama poslodavca, ako nije druk čije ugovoreno s autorom 
djela.  
(5) Ako je arhitektonsko djelo stvoreno u radnom odnosu, stavci od 1. do 4. ovoga članka 
odnose se na sve elemente arhitektonskog djela koji uklju čuju skice, studije, plasti čne i druge 
prikaze, nacrte, idejna rje šenja, idejne projekte, glavne projekte, izvedbene projekte, planove, 
zahvate u prostoru iz podru čja arhitekture, urbanizma i krajobrazne arhitekture te je 
poslodavac ovla šten koristiti sve ili neke elemente arhitektonskog djela izr ađenog u radnom 
odnosu za izradu drugih elemenata istog ili drugog arhitektonskog djela, bez ograni čenja i bez 
ikakvog dodatnog dopu štenja autora, ako nije izrijekom druk čije ugovoreno izme đu 
poslodavca i autora.  
(6) Kad je ra čunalni program stvorio zaposl enik u izvr šavanju svojih obveza iz ugovora o 
radu, poslodavac ima sva isklju čiva prava iskori štavanja toga ra čunalnog programa, bez 
sadržajnog, vremenskog i prostornog ograni čenja, osim ako je ugovorom o radu druk čije 
određeno. 
Plaća i posebna primjerena naknada  
Članak 101.  
(1) Pravo na naknadu za stvaranje autorskog djela u radnom odnosu i njegovo 
iskori štavanje u skladu s člankom 100. stavcima od 2. do 6. ovoga Zakona ostvaruje se 
primanjem pla će. 
(2) Ako je kori štenje autorskog djela stvorenog u radnom odnosu imalo bitan doprinos na 
pove ćanje dohotka odnosno dobiti ili na unaprje đenje obavljanja djelatnosti poslodavca, autor 
ima pravo na posebnu primjerenu naknadu, razmjerno doprinosu koji je njegovo autorsko 
djelo imalo na pove ćanje dohotka odnosno dobi ti ili na unaprje đenje obavljanja djelatnosti 
poslodavca, ako je to odre đeno u ugovoru o radu, pravilniku o radu, kolektivnom ugovoru ili 
drugom aktu kojim se ure đuje radni odnos ili u drugom ugovoru sklopljenom izme đu autora i 
poslodavca.  
(3) Pravo na pos ebnu primjerenu naknadu iz stavka 2. ovoga članka pripada autoru 
neovisno o prestanku radnog odnosa za vrijeme čijeg je trajanja autorsko djelo nastalo.  
(4) Ako se prava za autorska djela stvorena u radnom odnosu ostvaruju kolektivno, tako 
ostvarena naknad a u cijelosti pripada autoru, ako nije druk čije ugovoreno izme đu poslodavca 
i autora, ili ne proizlazi iz pravila odgovaraju će organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
ili iz ovoga Zakona.  
Posebni slu čajevi  
Članak 102.  
(1) U slu čaju prijenosa poduze ća, pogona ili njihovih dijelova u kojem se iskori štava ili 
treba iskori štavati autorsko djelo stvoreno u radnom odnosu, na drugu osobu, predmnijeva se 
da se sva autorska prava iskori štavanja iz članka 100. stavaka od 2. do 6. ovoga Zakona u 
pogledu pripadaju ćih autorskih djela stvorenih u radnom odnosu, neovisno o prestanku 
radnog odnosa za vrijeme čijeg je trajanja djelo nastalo, prenose na stjecatelja poduze ća, 
pogona ili njihovih dijelova.  
(2) U slu čaju prestanka ili smrti poslodavca koji nema pravnog sljednika niti nasljednika, 
prava iskori štavanja iz članka 100. stavka 2. ovoga Zakona prestaju.  
Autorska djela osoba na upravlja čkim funkcijama u pravnim osobama  
Članak 103.  
(1) Odredbe članak a od 100. do 102. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način 
i na autorska djela koja u ispunjavanju svojih obveza prema trgova čkom dru štvu stvori član upravnog ili nadzornog organa trgova čkog dru štva ili osoba koja obavlja drugu odgovaraju ću 
upravl jačku funkciju u trgova čkom dru štvu. 
(2) Odredbe članaka od 100. do 102. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način 
i na autorska djela koja u ispunjavanju svojih obveza prema drugim pravnim osobama 
privatnog prava, kao što su udruge, ustanove, zakl ade i sli čno, stvori član upravnih ili 
nadzornih tijela ili osoba koja obavlja drugu odgovaraju ću upravlja čku funkciju u tim 
pravnim osobama, neovisno o vrsti obveznopravnog odnosa s pravnom osobom ili odluke 
pravne osobe o obavljanju upravlja čke funkcije.  
4.3.8. Autorsko djelo stvoreno u dr žavnoj ili javnoj slu žbi 
Odre đenje pojmova  
Članak 104.  
Pojmovi dr žavni slu žbenici i namje štenici, dr žavna slu žba, dr žavni du žnosnici, slu žbenici 
i namje štenici te članovi predstavni čkih tijela i izvr šna tijela u lokalnoj  i podru čnoj 
(regionalnoj) samoupravi, javni slu žbenici i namje štenici i javna slu žba, koji se koriste u 
ovome Zakonu, imaju zna čenje koje je ure đeno zakonima kojima se ure đuje dr žavna i javna 
služba, lokalna i podru čna (regionalna) samouprava te prava i o bveze dr žavnih du žnosnika.  
Autorsko djelo stvoreno u dr žavnoj slu žbi 
Članak 105.  
(1) Autorsko djelo stvoreno u dr žavnoj slu žbi je djelo koje za vrijeme trajanja dr žavne 
službe stvori autor – državni slu žbenik ili namje štenik, izvr šavaju ći svoje obveze iz d ržavne 
službe. Odnosi u pogledu autorskog djela stvorenog u dr žavnoj slu žbi ure đuju se ovim 
Zakonom ili drugim aktom kojim se ure đuje dr žavna slu žba ili aktom čelnika tijela u kojem 
autor obavlja dr žavnu slu žbu ili ugovorom sklopljenim izme đu nadle žnog tij ela i autora.  
(2) Ako aktom kojim se ure đuje dr žavna slu žba ili aktom čelnika tijela u kojem autor 
obavlja dr žavnu slu žbu ili ugovorom sklopljenim izme đu nadle žnog tijela i autora nije 
drukčije odre đeno, smatra se da je Republika Hrvatska stekla isklju čiva autorska imovinska 
prava iskori štavanja autorskog djela stvorenog u dr žavnoj slu žbi, u sadr žaju i opsegu koji je 
potreban za ispunjavanje svrhe dr žavne slu žbe, bez prostornog i vremenskog ograni čenja i 
neovisno o prestanku dr žavne slu žbe za vrijeme čijeg je trajanja djelo nastalo. Imovinska 
prava iskori štavanja za Republiku Hrvatsku izvr šavaju nadle žna tijela.  
(3) Smatra se da je nadle žno tijelo koje za Republiku Hrvatsku u skladu sa stavkom 2. 
ovoga članka izvr šava imovinska prava na djelu stvorenom u dr žavnoj slu žbi dobilo autorovo 
odobrenje da djelo stvoreno u dr žavnoj slu žbi javno objavi, prera đuje i prevodi te takvo 
koristi, sastavi s drugim djelom radi zajedni čkog kori štenja te uklju či u zbirku ili bazu 
podataka i tako koristi, kao i da djelo predstav lja javnosti pod nazivom Republike Hrvatske 
i/ili nadle žnog tijela u kojem autor obavlja dr žavnu slu žbu, zajedno s autorovim imenom, ako 
je to mogu će s obzirom na na čin kori štenja i ako nije druk čije ugovoreno s autorom djela. Ove 
ovlasti nadle žno tijelo m ože izvr šavati u sadr žaju i opsegu koji je potreban za ispunjavanje 
svrhe dr žavne slu žbe. 
(4) Smatra se da je nadle žno tijelo koje za Republiku Hrvatsku u skladu sa stavkom 2. 
ovoga članka izvr šava imovinska prava na djelu stvorenom u dr žavnoj slu žbi dobil o autorovo 
odobrenje da dovr ši njegovo nedovr šeno djelo stvoreno u dr žavnoj slu žbi, za slu čaj da mu 
državna slu žba prestane prije dovr šetka djela, kao i u slu čaju kad se opravdano mo že smatrati 
da autor ne će mo ći sam dovr šiti djelo uredno i pravodobno u sk ladu s potrebama nadle žnog 
tijela, ako nije druk čije ugovoreno s autorom djela.  
Plaća i posebna primjerena naknada  Članak 106.  
(1) Pravo na naknadu za stvaranje djela u dr žavnoj slu žbi i njegovo iskori štavanje u 
skladu s člankom 105. stavcima od 2. do 4. o voga Zakona ostvaruje se primanjem pla će. 
(2) Ako je kori štenje autorskog djela stvorenog u dr žavnoj slu žbi prikladno za tr žišno 
iskori štavanje, autor ima pravo na posebnu primjerenu naknadu, razmjerno komercijalnom 
prihodu koji je njegovo autorsko djelo ostvarilo, ako je to odre đeno aktom kojim se ure đuje 
državna slu žba ili aktom čelnika tijela u kojem autor obavlja dr žavnu slu žbu, kolektivnim 
ugovorom ili ugovorom sklopljenim izme đu nadle žnog tijela i autora.  
(3) Pravo na posebnu primjerenu naknadu iz st avka 2. ovoga članka pripada autoru 
neovisno o prestanku dr žavne slu žbe za vrijeme čijeg je trajanja autorsko djelo nastalo.  
(4) Ako se prava za autorska djela stvorena u dr žavnoj slu žbi ostvaruju kolektivno, tako 
ostvarena naknada u cijelosti pripada auto ru, ako nije druk čije ugovoreno izme đu nadle žnog 
tijela i autora ili ne proizlazi iz pravila odgovaraju će organizacije za kolektivno ostvarivanje 
prava ili iz ovoga Zakona.  
Autorska djela dr žavnih du žnosnika  
Članak 107.  
Odredbe članaka 105. i 106. ovoga Za kona primjenjuju se na odgovaraju ći način i na 
autorska djela koja u ispunjavanju i radi ispunjavanja du žnosni čkih obveza stvore dr žavni 
dužnosnici u tijelima dr žavne vlasti i dr žavne uprave Republike Hrvatske.  
Autorsko djelo stvoreno u jedinicama lokalne i podru čne (regionalne) samouprave  
Članak 108.  
Odredbe članaka od 105. do 107. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način i na 
autorska djela koja stvore slu žbenici i namje štenici zaposleni u jedinicama lokalne i podru čne 
(regionalne) samouprave, kao i članovi predstavni čkih tijela i izvr šna tijela u ispunjavanju i 
radi ispunjavanja njihovih obveza u jedinicama lokalne i podru čne (regionalne) samouprave.  
Autorsko djelo stvoreno u javnoj slu žbi 
Članak 109.  
Odredbe članaka od 100. do 103. ovoga Zakon a primjenjuju se na odgovaraju ći način i na 
autorska djela koja stvore javni slu žbenici i namje štenici u obavljanju javne slu žbe. 
Autorska djela stvorena u znanstvenom, umjetni čkom, nastavnom i stru čnom radu na visokim 
učilištima i u znanstvenim organizaci jama  
Članak 110.  
(1) U pogledu autorskih djela koja stvore znanstvenici, suradnici i nastavnici izabrani u 
znanstveno -nastavna, umjetni čko-nastavna, znanstvena, nastavna, suradni čka i stru čna zvanja, 
u izvr šavanju njihove nastavne, obrazovne ili sli čne dje latnosti, na visokim u čilištima i u 
znanstvenim organizacijama, primjenjuju se članci od 100. do 103. te članak 109. ovoga 
Zakona.  
(2) Autorska prava na autorskim djelima koja stvore znanstvenici, suradnici i nastavnici 
izabrani u znanstveno -nastavna, umje tničko-nastavna, znanstvena, nastavna, suradni čka i 
stručna zvanja, sukladno zakonu kojim se ure đuje znanstvena i umjetni čka djelatnost i visoko 
obrazovanje, u izvr šavanju njihove znanstvene, istra živačke, stru čne, umjetni čke ili sli čne 
djelatnosti, na vis okim u čilištima i u znanstvenim organizacijama, pripadaju njihovim 
autorima, bez ograni čenja, ako ugovorom o radu, drugim aktom kojim se ure đuje radni odnos, 
kolektivnim ugovorom ili drugim ugovorom s autorom nije druk čije odre đeno. (3) Visoka u čilišta i z nanstvene organizacije mogu donositi pravila o upravljanju 
autorskim djelima i pripadaju ćim autorskim pravima na visokim u čilištima i u znanstvenim 
organizacijama, u skladu s ovim Zakonom.  
4.3.9. Autorska djela studenata  
Autorska prava studenata  
Članak 111. 
(1) Autorska prava na autorskim djelima koja stvore studenti na bilo kojem studiju na 
visokim u čilištima pripadaju njihovim autorima bez ograni čenja, ako ovim Zakonom, 
pravilima iz stavka 3. ovoga članka, ugovorom o studiranju ili drugim ugovorom sa 
studentom nije druk čije odre đeno. 
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se na autorska djela koja stvore studenti u 
izvršavanju svojih studentskih obveza na preddiplomskim, diplomskim i poslijediplomskim 
studijima, kao što su zavr šni i seminarski radovi , radovi nastali kao rezultat znanstvenih 
istraživanja, umjetni čki radovi i sli čno. 
(3) Visoka u čilišta, u skladu s pravilima o osiguranju kvalitete u znanosti i visokom 
obrazovanju, donose pravila o postupanju s autorskim djelima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka i 
njihovom iskori štavanju te ih javno objavljuju na vidljivom mjestu na svojim mre žnim 
stranicama. Pravila donosi najvi še tijelo takve pravne osobe, kao što su senat ili vije će, 
sukladno propisima i aktu kojim se ure đuju ustrojstvo i nadle žnosti tij ela te pravne osobe.  
(4) Student prije po četka studiranja odnosno prije sklapanja ugovora o studiranju mora 
biti na primjeren na čin upoznat s pravilima iz stavka 3. ovoga članka i mora na njih u pisanom 
obliku pristati da bi se na njega odnosila.  
(5) Stude nt se ne mo že protiviti da se njegov zavr šni rad stvoren na bilo kojem studiju na 
visokom u čilištu učini dostupnim javnosti na odgovaraju ćoj javnoj mre žnoj bazi sveu čilišne 
knjižnice, knji žnice sastavnice sveu čilišta, knji žnice veleu čilišta ili visoke škole i/ili na javnoj 
mrežnoj bazi zavr šnih radova Nacionalne i sveu čilišne knji žnice, sukladno zakonu kojim se 
uređuje znanstvena i umjetni čka djelatnost i visoko obrazovanje.  
(6) Ako je zbog postizanja za štite patentom, industrijskim dizajnom ili nekim drugi m 
pravom industrijskog vlasni štva, u skladu s posebnim propisima kojima se ure đuju prava 
industrijskog vlasni štva, nu žno da se privremeno zadr ži tajnost sadr žaja ili dijela sadr žaja 
završnog rada, student mo že zahtijevati odgodu objave iz stavka 5. ovoga članka do 
ostvarenja uvjeta za postizanje odgovaraju će zaštite pravom industrijskog vlasni štva ili do 
prestanka potrebe za čuvanjem tajnosti.  
Poglavlje 5.  
ODNOS AUTORSKOG PRAVA I PRAVA VLASNI ŠTVA  
Općenito o odnosu autorskog prava i prava vlasni štva 
Članak 112. 
(1) Autorsko pravo je samostalno i neovisno o pravu vlasni štva i drugih stvarnih prava na 
stvari na kojoj je autorsko djelo fiksirano.  
(2) Pravo vlasni štva i druga stvarna prava na stvari na kojoj je fiksirano autorsko djelo ne 
smiju bez odobrenja nos itelja autorskog prava biti izvr šavana protivno autorskom pravu, ako 
ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. 
Neovisnost pravnog prometa  
Članak 113.  (1) Raspolaganje autorskim pravom ne utje če na pravo vlasni štva na stvari na kojoj je to 
autorsko djelo fiksira no, ako ovim Zakonom ili ugovorom nije druk čije odre đeno. 
(2) Raspolaganje vlasni štvom na stvari na kojoj je fiksirano autorsko djelo ne utje če na 
autorsko pravo na tom djelu, ako ovim Zakonom ili ugovorom nije druk čije odre đeno. 
Uništenje autorskog djela  
Članak 114.  
(1) Vlasnik izvornika autorskog djela koji zna ili mora znati da autor ili neki od koautora 
ima poseban interes za o čuvanje tog izvornika du žan je prije uni štenja obavijestiti ih o 
namjeri uni štenja i ponuditi otkup po cijeni stvarne vrijednost i. Ako nije mogu ća predaja 
izvornika u posjed autora, vlasnik je du žan omogu ćiti autoru izradu primjerka autorskog djela 
na odgovaraju ći način. Ako autor ne želi otkupiti izvornik, vlasnik ga mo že slobodno uni štiti, 
ali je na zahtjev autora du žan dopustiti  mu njegovo fotografiranje ili snimanje prije nego što 
ga uni šti. 
(2) Vlasnik stvari koje sadr že umno žene primjerke autorskog djela nema obveze iz stavka 
1. ovoga članka, osim ako zna ili mora znati da ne postoji ni izvornik niti drugi primjerci tog 
djela.  
(3) Vlasnik stvari na kojoj je autorsko djelo fiksirano bez njegova odobrenja tu stvar 
može uni štiti bez obveza iz stavaka 1. i 2. ovoga članka.  
(4) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka ne odnose se na arhitektonska djela. Vlasnik 
arhitektonskog djela jed ino je du žan obavijestiti autora o uni štenju i dopustiti autoru, na 
njegov zahtjev, fotografiranje ili snimanje toga djela i predati mu primjerak nacrta toga djela, 
ako ga ima.  
Izmjene i obnova arhitektonskog djela  
Članak 115.  
(1) Kod nu žnih izmjena arhite ktonskog djela moraju se uzeti u obzir interesi njegova 
vlasnika. Autor arhitektonskog djela ne mo že se protiviti nu žnim izmjenama njegova 
arhitektonskog djela proizi šlim iz razloga naru šavanja temeljnih zahtjeva za gra đevinu iz 
zakona kojim se ure đuje gra dnja.  
(2) Ako je arhitektonsko djelo potrebno obnoviti iz razloga naru šavanja temeljnih 
zahtjeva za gra đevinu iz zakona kojim se ure đuje gradnja, njegov autor ne mo že se protiviti 
uporabi drugih materijala ako su oni od kojih je to djelo napravljeno pokazali nedostatke za 
korištenje ili ako te materijale nije mogu će nabaviti ili ih je mogu će nabaviti samo uz 
nerazmjerne pote škoće ili nerazmjerni tro šak. 
(3) U slu čajevima iz stavaka 1. i 2. ovoga članka, ako je na arhitektonskom djelu 
ozna čeno njegovo ime, autor ima pravo zahtijevati da vlasnik zgrade uz njegovo ime stavi 
napomenu o nu žnim izmjenama arhitektonskog djela i vremenu kad je to u činjeno ili da 
izbriše njegovo ime.  
(4) U slu čaju potrebe za izmjenom ili obnovom arhitektonskog djela nastalog na  temelju 
javnog natje čaja ili financiranog javnim sredstvima ili u slu čaju kad je arhitektonsko djelo 
nagra đeno strukovnom nagradom, za svaku izmjenu potrebno je ishoditi suglasnost autora 
arhitektonskog djela. Autor ne smije uskratiti suglasnost bez oprav danog razloga te je du žan 
dati suglasnost na na čin da ne uzrokuje nerazmjerni tro šak za vlasnika arhitektonskog djela ili 
značajno produ ženje vremena potrebnog za izmjenu ili obnovu arhitektonskog djela.  
(5) Ako je arhitektonsko djelo za štićeno kulturno do bro, prilikom izmjene, uklju čujući 
obnove takvog djela, iz bilo kojeg razloga, autor takvog djela nije ovla šten protiviti se 
izmjenama njegova arhitektonskog djela koje se prema odluci nadle žnog tijela zahtijevaju 
sukladno zakonu kojim se ure đuje o čuvanje i zaštita kulturnih dobara.  (6) Autor arhitektonskog djela kojim se mijenja, uklju čujući obnavlja kulturno dobro nije 
ovlašten protiviti se izmjenama svojeg arhitektonskog djela izmjene, uklju čujući obnovu 
kulturnog dobra, koje se prema odluci nadle žnog ti jela zahtijevaju sukladno zakonu kojim se 
uređuje o čuvanje i za štita kulturnih dobara.  
Pravo pristupa autorskom djelu  
Članak 116.  
(1) Bez obzira na imovinska autorska prava koja po ovome Zakonu ima ili kojima je 
prethodno ili naknadno raspolagao, autor mo že zahtijevati od vlasnika ili neposrednog 
posjednika izvornika ili primjerka autorskog djela da mu omogu ći pristup njegovu djelu, ako 
je to prijeko potrebno radi izrade primjeraka autorskog djela ili prerade autorskog djela, i ne 
protivi se bilo kojem zako nitom interesu vlasnika odnosno posjednika.  
(2) Odredbe ovoga članka ne obvezuju vlasnika i neposrednog posjednika da autoru preda 
izvornik odnosno primjerak autorskog djela.  
Pravo zabrane javnog izlaganja autorskog djela  
Članak 117.  
(1) Autor neobjavljeno g djela vizualnih umjetnosti, primijenjenih umjetnosti i 
industrijskog dizajna te neobjavljenog fotografskog djela ima pravo, prilikom otu đenja 
izvornika ili primjeraka toga djela, zabraniti vlasniku njegovo izlaganje javnosti. Zabrana se 
daje u pisanom ob liku. 
(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka autor nema ako djelo pripada muzeju, galeriji ili 
sličnoj ustanovi.  
Obveze autora i nasljednika djela vizualnih umjetnosti prema vlasniku  
Članak 118.  
(1) Ako je autor pod svojim imenom otu đio svoje djelo vizualnih umjetnosti, on ili njegov 
nasljednik du žni su na zahtjev vlasniku toga djela izdati potvrdu o autorstvu.  
(2) Stavak 1. ovoga članka primjenjuje se i u slu čaju kad je nasljednik otu đio djelo 
vizualnih umjetnosti nakon autorove smrti, a autor za života nije u pisanom obliku izjavio da 
ne želi biti naveden kao autor toga djela.  
Poglavlje 6.  
VREMENSKA OGRANI ČENJA AUTORSKOG PRAVA  
Opća odredba o trajanju autorskog prava  
Članak 119.  
Autorsko pravo traje za života autora i 70 godina nakon njegove smrti, bez obzira na to 
kada je autorsko djelo zakonito objavljeno, ako ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. 
Trajanje autorskog prava za koautorsko djelo  
Članak 120.  
(1) Ako su koautori nositelji zajedni čkoga autorskog prava na stvorenom autorskom 
djelu, rok iz članka 119. ovoga Zakona ra čuna se od smrti koautora koji je posljednji umro.  
(2) U pogledu audiovizualnih djela, rok iz članka 119. ovoga Zakona ra čuna se od smrti 
posljednje pre živjele od sljede ćih osoba: glavni redatelj, autor scenarija, autor dijaloga i 
skladatelj  glazbe posebno skladane za kori štenje u tom audiovizualnom djelu.  
Trajanje autorskog prava za glazbeno djelo s rije čima 
Članak 121.  (1) U pogledu glazbenog djela s rije čima, rok iz članka 119. ovoga Zakona ra čuna se od 
smrti posljednjeg pre živjelog me đu autorima glazbe i autorima teksta koji su glazbu odnosno 
tekst stvorili posebno za kori štenje u tom glazbenom djelu s rije čima. 
(2) Ako glazba odnosno tekst nisu stvoreni posebno za kori štenje u glazbenom djelu s 
riječima, ve ć neovisno jedno o drugome, u od nosu na svako od njih zasebno se primjenjuje 
rok iz članka 119. ovoga Zakona.  
Trajanje autorskog prava za djelo nepoznatog autora  
Članak 122.  
Autorsko pravo na djelu nepoznatog autora traje 70 godina od zakonite objave tog djela. 
Ako autor tijekom tog razdoblja otkrije svoj identitet, primjenjuje se rok iz članka 119. ovoga 
Zakona.  
Trajanje autorskog prava za autorsko djelo objavljeno pod pseudonimom  
Članak 123.  
(1) Autorsko pravo na autorskom djelu objavljenom pod pseudonimom traje 70 godina od 
zakonit e objave tog djela. Ako autor tijekom tog razdoblja otkrije svoj identitet, primjenjuje 
se rok iz članka 119. ovoga Zakona.  
(2) Ako pseudonim ne ostavlja nikakvu sumnju u pogledu identiteta autora, primjenjuje 
se rok iz članka 119. ovoga Zakona.  
Trajanje autorskog prava za autorsko djelo objavljeno u dijelovima  
Članak 124.  
Ako se trajanje autorskog prava prema ovome Zakonu ra čuna od zakonite objave 
autorskog djela, a to se djelo objavljuje u svescima, dijelovima, nastavcima, izdanjima ili 
epizodama, taj se  rok za svaki takav dio ra čuna zasebno.  
Trajanje autorskog prava za neobjavljeno autorsko djelo  
Članak 125.  
Ako se trajanje autorskog prava prema ovome Zakonu ne ra čuna od smrti autora, a 
autorsko djelo nije bilo zakonito objavljeno, autorsko pravo prestaj e protekom 70 godina od 
kada je autorsko djelo nastalo.  
Računanje rokova  
Članak 126.  
Rokovi trajanja autorskog prava odre đeni ovim Zakonom ra čunaju se od 1. sije čnja 
godine koja neposredno slijedi godinu u kojoj je nastala činjenica od koje se ra čuna po četak 
roka.  
Učinci isteka roka  
Članak 127.  
(1) Prestankom autorskog prava autorsko djelo postaje javno dobro te se mo že slobodno 
koristiti uz obvezu priznanja autorstva, po štovanja autorskog djela te časti i ugleda autora.  
(2) Protiv onih koji ne po štuju obve ze iz stavka 1. ovoga članka nasljednici autora, 
udruge autora kojima je autor pripadao, druge osobe koje za to imaju pravni interes te 
Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti ovla šteni su zahtijevati prestanak povrede te 
obveze.  DIO TRE ĆI 
SRODNA PRAVA  
Poglavlje 1.  
PRAVO UMJETNIKA IZVO ĐAČA 
Umjetnici izvo đači 
Članak 128.  
Umjetnici izvo đači su glumci, pjeva či, glazbenici, plesa či i druge osobe koje glumom, 
pjevanjem, recitiranjem, interpretiranjem, pokretima ili na drugi na čin izvode autorska djela iz 
književnog i umjetni čkog podru čja ili izra žaje folklora. Umjetnikom izvo đačem smatra se i 
redatelj kazali šne predstave i dirigent umjetni čkog ansambla.  
Predmnijeva umjetnika izvo đača 
Članak 129.  
Umjetnikom izvo đačem smatra se fizi čka osoba čije je ime, pse udonim, umjetni čki znak 
ili kod na uobi čajen na čin ozna čen na primjercima izvedbe ili pri objavi izvedbe, dok se ne 
doka že suprotno.  
Zastupnik umjetni čkog ansambla  
Članak 130.  
(1) Umjetnici izvo đači koji su članovi umjetni čkog ansambla mogu ovlastiti u pis anom 
obliku jednog od svojih članova ili tre ću osobu za zastupanje u ostvarivanju njihovih 
izvođačkih prava, u pogledu izvedaba koje ostvare u okviru tog umjetni čkog ansambla.  
(2) Za davanje ovlasti iz stavka 1. ovoga članka potrebna je suglasnost ve ćine članova 
umjetni čkog ansambla, osim ako je druk čije odre đeno pravilima pojedinog umjetni čkog 
ansambla. Smatra se da su tu ovlast dali i umjetnici izvo đači koji nisu članovi ansambla, a 
sudjeluju u pojedinoj izvedbi tog ansambla.  
(3) Odredbe ovoga članka ne p rimjenjuju se na dirigente, soliste, redatelje kazali šnih 
predstava i nositelje glavnih uloga, koji nisu članovi ansambla, osim ako je izme đu njih i 
umjetni čkog ansambla druk čije ugovoreno.  
1.1. Moralna prava umjetnika izvo đača 
Pravo na priznanje umjetnika  izvođača 
Članak 131.  
(1) Umjetnik izvo đač ima pravo biti priznat i ozna čen kao umjetnik izvo đač. 
(2) Osoba koja javno koristi umjetni čku izvedbu du žna je pri svakom kori štenju nazna čiti 
umjetnika izvo đača, osim ako umjetnik izvo đač u pisanom obliku izjavi  da ne želi biti 
naveden ili ako na čin pojedinog javnog kori štenja umjetni čke izvedbe onemogu ćava 
navo đenje umjetnika izvo đača. 
Pravo na po štovanje umjetni čke izvedbe  
Članak 132.  
(1) Umjetnik izvo đač ima pravo usprotiviti se deformiranju, saka ćenju i sli čnom 
naruženju svoje umjetni čke izvedbe te se ima pravo usprotiviti uni štenju izvornika ili 
posljednjeg primjerka svoje fiksirane umjetni čke izvedbe, uz odgovaraju ću primjenu 
odredaba članka 114. stavaka od 1. do 3. ovoga Zakona.  (2) Neznatne izmjene, prerad e, prilagodbe ili obrade, kojima se ne dira u osnovni karakter 
umjetni čke izvedbe ne smatraju se deformiranjem, saka ćenjem ili naru ženjem u smislu stavka 
1. ovoga članka.  
Pravo na po štovanje časti i ugleda umjetnika izvo đača 
Članak 133.  
Umjetnik izvo đač ima pravo usprotiviti se kori štenju umjetni čke izvedbe na na čin kojim 
se povrje đuju njegova čast ili ugled.  
1.2. Imovinska prava umjetnika izvo đača 
Umno žavanje  
Članak 134.  
Umjetnik izvo đač ima isklju čivo pravo fiksiranja svoje nefiksirane izvedbe te daljnj eg 
umno žavanja svoje fiksirane izvedbe.  
Distribuiranje, iznajmljivanje i javna posudba  
Članak 135.  
(1) Umjetnik izvo đač ima isklju čivo pravo distribuiranja, uklju čujući pravo 
iznajmljivanja, svoje fiksirane izvedbe te pravo na primjerenu naknadu ako se pri mjerci 
njegove fiksirane izvedbe u pogledu kojih je dopu šteno daljnje distribuiranje posu đuju 
posredovanjem javnih knji žnica.  
(2) Umjetnik izvo đač koji svoje pravo iznajmljivanja prepusti proizvo đaču fonograma ili 
audiovizualnom producentu zadr žava pravo n a primjerenu naknadu za iznajmljivanje svoje 
fiksirane izvedbe. Naknadu za iznajmljivanje du žna je pla ćati osoba koja iznajmljuje 
umjetni čku izvedbu.  
(3) Umjetnik izvo đač ne mo že se odre ći prava na primjerenu naknadu za javnu posudbu 
iz stavka 1. ovoga članka, kao ni prava na primjerenu naknadu za iznajmljivanje iz stavka 2. 
ovoga članka. Pravo na primjerenu naknadu za javnu posudbu i pravo na primjerenu naknadu 
za iznajmljivanje ostvaruju se obavezno kolektivno.  
Priop ćavanje umjetni čke izvedbe javnosti  
Članak 136.  
(1) Umjetnik izvo đač ima isklju čivo pravo priop ćavanja javnosti svoje nefiksirane i 
fiksirane umjetni čke izvedbe, koje obuhva ća: 
– pravo javnog izvo đenja 
– pravo javnog preno šenja 
– pravo javnog priop ćavanja fiksirane izvedbe  
– pravo javnog prikazivanja audiovizualne izvedbe  
– pravo emitiranja  
– pravo reemitiranja  
– pravo prijenosa izravnim protokom  
– pravo činjenja dostupnim javnosti  
– pravo javnog priop ćavanja emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim protokom i 
činjenja dostupnim javnos ti 
– pravo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti u okviru prate će 
internetske usluge  – pravo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti pri davanju 
pristupa javnosti izvedbama koje su u čitali korisnici na platfo rmama za dijeljenje sadr žaja 
putem interneta te  
– druge na čine priop ćavanja javnosti.  
(2) Umjetnik izvo đač ima pravo na udio u jedinstvenoj primjerenoj naknadi za emitiranje 
i svako drugo priop ćavanje javnosti svoje fiksirane izvedbe. Jedinstvena primjeren a naknada 
sastoji se od pojedina čnih naknada koje pripadaju umjetnicima izvo đačima i proizvo đačima 
fonograma.  
(3) Ako je nefiksirana glazbena izvedba ili glazbena izvedba fiksirana na fonogramu 
ugrađena u audiovizualno djelo, umjetnik izvo đač zadr žava iskl jučivo pravo priop ćavanja 
javnosti odnosno udio u jedinstvenoj primjerenoj naknadi iz stavka 2. ovoga članka, kojih se 
ne mo že odre ći. 
Korištenje izvedbe za dovr šenje audiovizualnog djela  
Članak 137.  
Ako umjetnik izvo đač odbije zavr šiti svoju izvedbu u aud iovizualnom djelu ili ako zbog 
više sile nije u mogu ćnosti nastaviti izvedbu, ne mo že se protiviti da se ostvareni dio izvedbe 
koji je ve ć dao koristi za dovr šenje audiovizualnog djela. Takav izvo đač ima odgovaraju ća 
prava umjetnika izvo đača na ve ć dani do prinos audiovizualnom djelu.  
Trajanje prava  
Članak 138.  
(1) Pravo umjetnika izvo đača traje 50 godina od izvedbe.  
(2) Ako u razdoblju iz stavka 1. ovoga članka izvedba fiksirana na fonogram  bude 
zakonito izdana ili zakonito priop ćena javnosti, pravo traje 70 godina od prvog takvog izdanja 
ili prvog takvog priop ćavanja javnosti, ovisno o tome koje je bilo ranije.  
(3) Ako u razdoblju iz stavka 1. ovoga članka fiksacija izvedbe koja nije fonogr am bude 
zakonito izdana ili zakonito priop ćena javnosti, pravo traje 50 godina od prvog takvog izdanja 
ili prvog takvog priop ćavanja javnosti, ovisno o tome koje je bilo ranije.  
1.3. Odgovaraju ća primjena odredaba o autorskom pravu  
Odgovaraju ća primjena odredaba o autorskom pravu  
Članak 139.  
Odredbe članaka 5., 17., 25., 26., 33., 34., članaka od 36. do 53., članaka od 55. do 71., 
članaka od 84. do 86., članaka od 96. do 114. te članaka 126. i 127. ovoga Zakona primjenjuju 
se na odgovaraju ći način te u sk ladu s odredbama ovoga poglavlja i na pravo umjetnika 
izvođača, ako za njega nije ne što posebno odre đeno ili ne proizlazi iz pravne naravi prava 
umjetnika izvo đača. 
Poglavlje 2.  
PRAVO PROIZVO ĐAČA FONOGRAMA  
Fonogram i proizvo đač fonograma  
Članak 140.  
(1) Fo nogram je fiksacija zvukova izvedbe ili drugih zvukova ili onoga što predstavlja 
zvukove, osim u obliku fiksiranja zvukova u audiovizualno djelo.  
(2) Proizvo đač fonograma je fizi čka ili pravna osoba koja poduzima inicijativu i koja je 
odgovorna za prvo fik siranje fonograma.  Predmnijeva proizvo đača fonograma  
Članak 141.  
Proizvo đačem fonograma smatra se onaj čije je ime odnosno naziv redovito ozna čen kao 
nositelj prava proizvo đača fonograma na primjercima fonograma, dok se ne doka že suprotno.  
Prava proizvo đača fonograma  
Članak 142.  
(1) Proizvo đač fonograma ima sljede ća imovinska prava:  
– isklju čivo pravo umno žavanja svojih fonograma  
– isklju čivo pravo distribuiranja, uklju čujući pravo iznajmljivanja svojih fonograma  te 
pravo na primjerenu naknadu ako se njegovi fonogrami, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje 
distribuiranje, posu đuju posredovanjem javnih knji žnica; pravo na naknadu za javnu posudbu 
ostvaruje se obavezno kolektivno  
– isklju čivo pravo činjenja dostupnim  javnosti svojih fonograma  
– isklju čivo pravo priop ćavanja javnosti svojih fonograma, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, u okviru prate će internetske usluge  
– isklju čivo pravo priop ćavanja javnosti svojih fonograma , uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti pri davanju pristupa javnosti fonogramima koje su u čitali korisnici na 
platformama za dijeljenje sadr žaja putem interneta  
– pravo, u skladu s člankom 136. stavkom 2. ovoga Zakona, na udio u jedinstvenoj 
primjerenoj  naknadi za: javno priop ćavanje, javno prikazivanje, emitiranje, reemitiranje, 
prijenos izravnim protokom, javno priop ćavanje emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim 
protokom i činjenja dostupnim javnosti te svako drugo priop ćavanje javnosti svojih 
fonograma izdanih u komercijalne svrhe; ovo pravo ostvaruje se obavezno kolektivno.  
(2) Prava na fonogramu nisu ni na koji na čin ograni čena njegovim ugra đivanjem u 
audiovizualno djelo.  
(3) Ako je fonogram izdan u komercijalne svrhe ugra đen u audiovizualno dj elo, 
proizvo đač fonograma zadr žava pravo na udio u jedinstvenoj primjerenoj naknadi iz stavka 1. 
podstavka 6. ovoga članka, koje se ne mo že odre ći. Pravo na takvu naknadu ostvaruje se 
obavezno kolektivno.  
Prava proizvo đača fonograma u pravnom prometu  
Članak 143.  
Pravom proizvo đača fonograma mo že se slobodno raspolagati.  
Trajanje prava  
Članak 144.  
Pravo proizvo đača fonograma traje 50 godina od prvog fiksiranja fonograma. Ako je u 
tom razdoblju fonogram zakonito izdan, pravo traje 70 godina od takva prvog izd anja. Ako 
fonogram u tom razdoblju nije zakonito izdan, ali je zakonito priop ćen javnosti, pravo traje 70 
godina od takvog prvog priop ćavanja javnosti.  
Odgovaraju ća primjena odredaba o autorskom pravu  
Članak 145.  
Odredbe članaka 5., 17. i 25., članka 26. s tavka 3., članaka 33. i 34., članaka od 36. do 
53., članka 55., članaka od 58. do 63., članaka od 65. do 71., članaka od 84. do 86., članaka 
od 96. do 114. te članaka 126. i 127. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način te u skladu s odredbama ovo ga poglavlja i na pravo proizvo đača fonograma, ako za njega nije 
nešto posebno odre đeno ili ne proizlazi iz pravne naravi prava proizvo đača fonograma.  
Poglavlje 3.  
UGOVORI IZME ĐU UMJETNIKA IZVO ĐAČA I PROIZVO ĐAČA FONOGRAMA  
Otkaz ugovora izme đu umjetnika izvo đača i proizvo đača fonograma  
Članak 146.  
(1) Ako 50 godina od zakonitog izdavanja fonograma odnosno ako fonogram nije 
zakonito izdan, 50 godina od njegova zakonitog priop ćavanja javnosti, proizvo đač fonograma 
ne ponudi pr imjerke fonograma na prodaju u koli čini koja zadovoljava razumne potrebe 
javnosti ili ga ne u čini dostupnim javnosti, umjetnik izvo đač može otkazati ugovor koji je 
sklopljen za cijelo vrijeme trajanja za štite prava umjetnika izvo đača i kojim je za proizvo đača 
fonograma osnovano pravo iskori štavanja izvedbe fiksirane na fonogramu.  
(2) Prije otkaza ugovora iz stavka 1. ovoga članka umjetnik izvo đač dužan je obavijestiti 
proizvo đača fonograma da ima obvezu izdati fonogram u roku od godine dana, ra čunaju ći od 
dana primitka pisane obavijesti umjetnika izvo đača. 
(3) Umjetnik izvo đač ne mo že se odre ći prava na otkaz ugovora iz stavka 1. ovoga 
članka.  
(4) Ako je u stvaranju umjetni čke izvedbe sudjelovalo vi še umjetnika izvo đača, oni mogu 
otkazati ugovor iz stavka 1.  ovoga članka svi zajedno ili u skladu s odredbom članka 130. 
ovoga Zakona.  
(5) Ako je umjetnik izvo đač otkazao ugovor u skladu sa stavkom 1. ovoga članka, pravo 
proizvo đača fonograma na tom fonogramu prestaje istekom 50 godina od zakonitog izdavanja 
fonog rama odnosno 50 godina od njegova zakonitog priop ćavanja javnosti ako fonogram nije 
izdan.  
Dodatna godi šnja naknada  
Članak 147.  
(1) Ako je prema ugovoru izme đu umjetnika izvo đača i proizvo đača fonograma koji je 
sklopljen za cijelo vrijeme trajanja za štite prava umjetnika izvo đača i kojim je za proizvo đača 
fonograma osnovano pravo iskori štavanja izvedbe fiksirane na fonogramu umjetnik izvo đač 
stekao pravo na jednokratnu naknadu, on prema ovome Zakonu stje če pravo na dodatnu 
godišnju naknadu.  
(2) Proizvo đač fonograma du žan je umjetniku izvo đaču pla ćati dodatnu godi šnju naknadu 
za svaku punu godinu koja slijedi pedesetu godinu od zakonitog izdavanja javnosti fonograma 
odnosno pedesetu godinu od njegova zakonitog priop ćavanja javnosti ako fonogram nije 
izdan.  
(3) Umjetnik izvo đač ne mo že se odre ći prava na dodatnu godi šnju naknadu. Ta naknada 
ostvaruje se obavezno kolektivno.  
(4) Dodatna godi šnja naknada iznosi 20% od prihoda koji proizvo đač fonograma ostvari 
od umno žavanja, distribuiranja i činjenja dostupnim ja vnosti fonograma na kojem je fiksirana 
izvedba umjetnika izvo đača, a obra čunava se prema prihodu koji proizvo đač fonograma 
ostvari u godini koja prethodi godini njezina dospije ća. 
(5) Proizvo đač fonograma du žan je umjetniku izvo đaču, osobi koju on ovlasti,  kao i 
odgovaraju ćoj organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava dati sve podatke koji su potrebni 
za isplatu dodatne godi šnje naknade.  
Promjena sadr žaja ugovora u korist umjetnika izvo đača Članak 148.  
(1) Ako je prema ugovoru izme đu umjetnika izvo đača i proizvo đača fonograma koji je 
sklopljen za cijelo vrijeme trajanja za štite prava umjetnika izvo đača i kojim je za proizvo đača 
fonograma osnovano pravo iskori štavanja izvedbe fiksirane na fonogramu umjetnik izvo đač 
stekao pravo na naknadu koja dospijeva u obrocima, pri obra čunu iznosa takve naknade ne 
oduzimaju se eventualno prije pla ćeni predujmovi, kao ni eventualni drugi odbici koji su 
određeni u takvom ugovoru.  
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka primjenjuje se nakon što istekne 50 godina od 
zakonitog izdavanja fonograma odnosno 50 godina od njegova zakonitog priop ćavanja 
javnosti ako fonogram nije zakonito izdan.  
(3) Umjetnik izvo đač ima pravo zahtijevati izmjenu  ugovora koji je prije 1. studenoga 
2013. sklopio s proizvo đačem fonograma nakon što istekne 50 godina od zakonitog izdavanja 
fonograma odnosno 50 godina od njegova zakonitog priop ćavanja javnosti ako fonogram nije 
izdan.  
(4) Ako umjetnik izvo đač i proizvo đač fonograma ne postignu sporazum u vezi s 
pravi čnom izmjenom ugovora sukladno stavku 3. ovoga članka, prava proizvo đača fonograma 
na tom fonogramu prestaju istekom 50 godina od zakonitog izdavanja javnosti fonograma 
odnosno 50 godina od njegova zakonitog  priop ćavanja javnosti ako fonogram nije zakonito 
izdan.  
Ugovor o iskori štavanju glazbene umjetni čke izvedbe na internetu  
Članak 149.  
(1) Ugovorom o iskori štavanju glazbene umjetni čke izvedbe na internetu umjetnik 
izvođač obvezuje se za proizvo đača fonogra ma osnovati pravo činjenja dostupnim javnosti te 
odgovaraju će pravo umno žavanja (u daljnjem tekstu: pravo iskori štavanja glazbene 
umjetni čke izvedbe na internetu), a proizvo đač fonograma obvezuje se umjetni čku izvedbu na 
ugovoreni na čin iskori štavati i umj etniku izvo đaču za ste čena prava platiti ugovorenu 
naknadu, ako ugovorom nije druk čije odre đeno, te se brinuti o uspje šnom iskori štavanju 
umjetni čke izvedbe na internetu i davati umjetniku izvo đaču podatke o iskori štavanju u 
skladu s odredbama ovoga Zakona . 
(2) Ugovor iz stavka 1. ovoga članka sklapa se u pisanom obliku.  
(3) Proizvo đač fonograma du žan je sklopiti ugovor iz stavka 1. ovoga članka u odnosu na 
umjetni čku izvedbu koju iskori štava na internetu sa svim izvo đačima koji sudjeluju u 
umjetni čkoj izve dbi. 
(4) Ako proizvo đač fonograma  ne sklopi ugovor iz stavka 1. ovoga članka s nekim od 
umjetnika izvo đača koji sudjeluju u umjetni čkoj izvedbi ili ugovor iz stavka 1. ovoga članka 
ne sadr ži sve odredbe iz stavka 1. ovoga članka, smatra se da se za te umjetnike izvo đače 
prava iskori štavan ja njihove glazbene umjetni čke izvedbe na internetu ostvaruju kolektivno, 
prema proizvo đaču fonograma.  
(5) Ako je umjetnik izvo đač u pogledu svoje umjetni čke izvedbe ujedno i proizvo đač 
fonograma u smislu ovoga Zakona, na njega se ne primjenjuju odredbe iz  ovoga članka te on 
može slobodno raspolagati svojim pravima umjetnika izvo đača i pravima proizvo đača 
fonograma.  
Poglavlje 4.  
PRAVO AUDIOVIZUALNIH PRODUCENATA  
Videogram i audiovizualni producent  
Članak 150.  (1) Videogram  je, u smislu članka 33. stavka 1. ovoga Zakona, fiksacija audiovizualnog 
djela, kao i slijeda pomi čnih slika popra ćenih zvukom ili bez zvuka.  
(2) Audiovizualni producent je fizi čka ili pravna osoba, uklju čujući nakladnike televizije, 
proizvo đače videospot ova i druge proizvo đače videograma, koja u svoje ime daje inicijativu, 
prikuplja financijska sredstva, organizira i preuzima odgovornost za stvaranje prve fiksacije 
videograma.  
Predmnijeva audiovizualnog producenta  
Članak 151.  
Audiovizualnim producentom sm atra se onaj čije je ime odnosno naziv redovito ozna čen 
kao nositelj prava audiovizualnog producenta na primjercima videograma, dok se ne doka že 
suprotno.  
Prava audiovizualnog producenta  
Članak 152.  
Audiovizualni producent ima sljede ća imovinska prava:  
– isklju čivo pravo umno žavanja svojih videograma  
– isklju čivo pravo distribuiranja, uklju čujući pravo iznajmljivanja svojih videograma te 
pravo na primjerenu naknadu ako se njegovi videogrami, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje 
distribuiranje, posu đuju posr edovanjem javnih knji žnica; pravo na naknadu za javnu posudbu 
ostvaruje se obavezno kolektivno  
– isklju čivo pravo javnog prikazivanja svojih videograma  
– isklju čivo pravo činjenja dostupnim javnosti svojih videograma  
– isklju čivo pravo priop ćavanja javnost i svojih videograma, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, u okviru prate će internetske usluge  
– isklju čivo pravo priop ćavanja javnosti svojih videograma, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti pri davanju pristupa javnosti videogramima  koje su u čitali korisnici na 
platformama za dijeljenje sadr žaja putem interneta.  
Prava audiovizualnog producenta u pravnom prometu  
Članak 153.  
Pravom audiovizualnog producenta mo že se slobodno raspolagati.  
Trajanje prava  
Članak 154.  
Pravo audiovizualnog p roducenta traje 50 godina od stvaranja prve fiksacije videograma. 
Ako je u tom razdoblju videogram bio zakonito izdan ili zakonito priop ćen javnosti, pravo 
audiovizualnog producenta traje 50 godina od takva prvog izdanja ili takva prvog 
priop ćavanja, ovisn o o tome koje je bilo prije.  
Odgovaraju ća primjena odredaba o autorskom pravu  
Članak 155.  
Odredbe članaka 5., 17. i 25., članka 26. stavka 3., članaka 33., 34., 36., 41. i 46., članaka 
od 50. do 53., članka 55., članka 56., članaka 58. do 63., članaka od 6 5. do 71., članaka od 84. 
do 86., članaka od 96. do 114. te članaka 126. i 127. ovoga Zakona primjenjuju se na 
odgovaraju ći način te u skladu s odredbama ovoga poglavlja i na pravo audiovizualnog 
producenta, ako za njega nije ne što posebno odre đeno ili ne proizlazi iz pravne naravi prava 
audiovizualnog producenta.  Poglavlje 5.  
PRAVO ORGANIZACIJA ZA EMITIRANJE  
Programski signal, organizacija za emitiranje  
Članak 156.  
(1) Programski signal je televizijski ili radijski signal koji prenosi neki sadr žaj i koji je 
namijenjen prijamu za javnost, be žično (uklju čujući satelit) ili putem žica. 
(2) Organizacija za emitiranje je pravna osoba koja poduzima inicijativu te ima uredn ičku 
odgovornost za sastavljanje, raspore đivanje i emitiranje, uklju čujući prijenos izravnim 
protokom, programa kojeg prenosi programski signal.  
(3) Predmet prava organizacije za emitiranje je programski signal.  
Predmnijeva organizacije za emitiranje  
Članak 157.  
Organizacijom za emitiranje smatra se ona organizacija čiji je naziv istaknut prilikom 
emitiranja, isticanjem vizualne oznake na ekranu ili na drugi na čin, kao naziv nositelja prava 
na programskom signalu, dok se ne doka že suprotno.  
Prava organizacije za emitiranje  
Članak 158.  
(1) Organizacija za emitiranje ima sljede ća imovinska prava:  
– isklju čivo pravo fiksiranja svojih nefiksiranih programskih signala  
– isklju čivo pravo umno žavanja svojih fiksiranih programskih signala  
– isklju čivo pravo distribuiranja svojih fiksiranih programskih signala, osim 
iznajmljivanja i prava na naknadu za javnu posudbu  
– isklju čivo pravo emitiranja svojih programskih signala  
– isklju čivo pravo reemitiranja svojih programskih signala  
– isklju čivo pravo prije nosa svojih programskih signala izravnim protokom  
– isklju čivo pravo javnog priop ćavanja svojih programskih signala emitiranih, 
reemitiranih, prenesenih izravnim protokom ili u činjenih dostupnim javnosti, ako je takvo 
priop ćavanje pristupa čno javnosti uz p laćanje ulaznice  
– isklju čivo pravo činjenja dostupnim javnosti svojih programskih signala  
– isklju čivo pravo priop ćavanja javnosti svojih programskih signala, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti u okviru prate će internetske usluge te  
– isklju čivo prav o priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti pri 
davanju pristupa javnosti programskim signalima koje su u čitali korisnici na platformama za 
dijeljenje sadr žaja putem interneta.  
(2) Programski signal ne mo že biti predmetom javne posudbe . 
(3) Organizacija za emitiranje ima isklju čiva prava i na svojim prate ćim internetskim 
uslugama.  
(4) Kabelski ili drugi operator koji samo reemitira programske signale ili ih samo 
priop ćava javnosti izravnim protokom nije organizacija za emitiranje.  
(5) N e smatra se organizacijom za emitiranje subjekt koji prenosi program isklju čivo 
putem ra čunalnih mre ža i nema uredni čku odgovornost za sastavljanje, raspore đivanje i 
emitiranje programa.  
Prava organizacija za emitiranje u posebnim slu čajevima  
Članak 159.  (1) Kad neka fizi čka ili pravna osoba koja nije profesionalni novinar ni fotoreporter, s 
kojom organizacija za emitiranje nije sklopila ugovor o narud žbi niti je kod nje u radnom 
odnosu, po vlastitoj inicijativi ili po neobvezuju ćem op ćem ili individualnom pozivu 
organizacije za emitiranje dostavi na bilo koji na čin organizaciji za emitiranje autorsko djelo 
ili predmet srodnog prava novinarske prirode kojemu je svrha informiranje javnosti o 
aktualnim vijestima ili drugim aktualnim temama, s ciljem da ga obja vi u okviru svojeg 
programskog signala, a takav se cilj podrazumijeva uvijek kad osoba izri čito u pisanom 
obliku ne izjavi suprotno prilikom dostave, smatra se, po ovom Zakonu, da je organizacija za 
emitiranje ovla štena takvo djelo ili predmet srodnog prav a koristiti na isti na čin kao da je 
naručitelj takvog autorskog djela ili predmeta srodnog prava te da je stekla neisklju čiva 
imovinska prava iskori štavanja dostavljenog autorskog djela ili predmeta srodnog prava u 
sadržaju i opsegu koji je potreban za ost varenje djelatnosti koju obavlja, bez prostornog i 
vremenskog ograni čenja.  
(2) U slu čajevima iz stavka 1. ovoga članka organizacija za emitiranje nema obvezu 
korištenja dostavljenog autorskog djela ili predmeta srodnog prava ni obvezu vra ćanja 
dostavljenog  primjerka iskori štenog ili neiskori štenog autorskog djela ili predmeta srodnog 
prava.  
(3) Za slu čajeve iz stavka 1. ovoga članka organizacija za emitiranje du žna je na svojim 
mrežnim stranicama javno objaviti op će uvjete kori štenja dostavljenih autorskih djela i 
predmeta srodnih prava u kojima će, me đu ostalim, odrediti imaju li, te u kojim slu čajevima i 
u kojem iznosu, osobe koje dostave organizaciji za emitiranje autorska djela ili predmete 
srodnih prava pravo na naknadu za kori štenje.  
Prava organizacije  za emitiranje u pravnom prometu  
Članak 160.  
Pravom organizacije za emitiranje mo že se slobodno raspolagati.  
Trajanje prava  
Članak 161.  
Pravo organizacije za emitiranje traje 50 godina ra čunaju ći od prvog emitiranja 
programskog signala ili od prvog preno šenja izravnim protokom programskog signala, bez 
obzira na to je li ono bilo be žično ili putem žica. 
Odgovaraju ća primjena odredaba o autorskom pravu  
Članak 162.  
Odredbe članaka 5., 17. i 25., članka 26. stavka 3., članaka 33., 34. i 36., članaka od 40. 
do 53., članaka od 58. do 63., članaka od 65. do 71., članaka od 84. do 86., članaka od 96. do 
114. te članaka 126. i 127. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način te u skladu s 
odredbama ovoga poglavlja i na pravo organizacije za emitiranje, ako za n jega nije ne što 
posebno odre đeno ili ne proizlazi iz pravne naravi prava organizacije za emitiranje.  
Poglavlje 6.  
PRAVA NAKLADNIKA INFORMATIVNIH PUBLIKACIJA  
Informativna publikacija, usluga informacijskog dru štva, nakladnik informativnih publikacija  
Članak  163. 
(1) Informativna publikacija je zbirka koja se uglavnom sastoji od pisanih autorskih djela 
novinarske prirode koja mo že sadr žavati i ostale vrste djela ili predmete srodnih prava, 
uklju čujući fotografije i videosadr žaje i koja predstavlja pojedina čni element unutar 
periodi čne ili redovito a žurirane publikacije, koja se objavljuje pod jednim naslovom, s ciljem informiranja javnosti o aktualnim vijestima ili drugim temama, kao što su novine ili časopis 
opće ili posebne tematike, i koja je objavljena na bilo kojem mediju pod inicijativom, 
uredni čkom odgovornosti i kontrolom urednika novina ili publikacije ili novinskog 
nakladnika ili nakladnika medija ili pru žatelja medijske usluge.  
(2) Periodi čne publikacije koje se objavljuju u znanstvene ili akademske svrhe, kao što su 
znanstveni časopisi, ne smatraju se publikacijama iz stavka 1. ovoga članka.  
(3) Usluga informacijskog dru štva je svaka usluga koja se obi čno pru ža uz naknadu, na 
daljinu, elektroni čkim sredstvima te na osobni zahtjev primatelja usluga. P ružanje usluga na 
daljinu zna či da se usluga pru ža, a da strane nisu istodobno prisutne. Elektroni čkim 
sredstvima zna či da se usluga na po četku šalje i prima na odredi štu pomo ću elektroni čke 
opreme za obradu, uklju čujući digitalnu kompresiju i pohranu poda taka te u potpunosti šalje, 
prenosi i prima telegrafski, radiovezom, opti čkim sredstvima ili ostalim elektromagnetskim 
sredstvima. Na osobni zahtjev primatelja usluga zna či da se usluga pru ža prijenosom podataka 
na osobni zahtjev.  
(4) Nakladnik informativn ih publikacija je novinski nakladnik, nakladnik medija ili 
pružatelj medijske usluge, kako su te osobe odre đene zakonom kojim se ure đuju mediji i 
zakonom kojim se ure đuju elektroni čki mediji (na primjer, nakladnik vijesti ili novinska 
agencija), kad objavl juju informativne publikacije iz stavka 1. ovoga članka.  
Predmnijeva nakladnika informativnih publikacija  
Članak 164.  
Nakladnikom informativnih publikacija smatra se onaj nakladnik čije je ime ili naziv 
redovito na uobi čajen na čin ozna čen u informativnoj p ublikaciji ili uz informativnu 
publikaciju isticanjem vizualne oznake ili na drugi na čin, kao naziv nositelja prava na 
informativnoj publikaciji, dok se ne doka že suprotno.  
Prava nakladnika informativnih publikacija, osim u odnosu na kori štenja od strane pružatelja 
usluga informacijskog dru štva 
Članak 165.  
(1) Nakladnik informativnih publikacija u pogledu svojih informativnih publikacija ili 
dijelova informativnih publikacija ima sljede ća imovinska prava:  
– isklju čivo pravo umno žavanja  
– isklju čivo pravo distribuiranja, uklju čujući pravo iznajmljivanja te pravo na primjerenu 
naknadu ako se njegove informativne publikacije, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje 
distribuiranje, posu đuju posredovanjem javnih knji žnica; pravo iznajmljivanja i pravo na 
naknadu z a javnu posudbu ostvaruje se obavezno kolektivno  
– isklju čivo pravo priop ćavanja javnosti na bilo koji na čin, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti te  
– isklju čivo pravo prerade.  
(2) Prava iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se na nakladnike informativ nih 
publikacija koji imaju poslovni nastan u nekoj od dr žava članica Europske unije.  
(3) Prava iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuju se na pru žatelje usluga informacijskog 
društva. 
Prava nakladnika informativnih publikacija u odnosu na kori štenja od str ane pru žatelja usluga 
informacijskog dru štva 
Članak 166.  (1) Kad informativne publikacije ili bilo koji njihov dio na internetu koristi pru žatelj 
usluga informacijskog dru štva, nakladnik informativnih publikacija u pogledu svojih 
informativnih publikacija ima isklju čivo pravo:  
– umno žavanja  
– priop ćavanja javnosti na bilo koji na čin, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti.  
(2) Prava iz stavka 1. ovoga članka primjenjuju se na nakladnike informativnih 
publikacija koji imaju poslovni nastan u nekoj od dr žava članica Europske unije.  
(3) Prava iz stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se u odnosu na:  
1. pojedina čne korisnike koji informativne publikacije i njihove dijelove koriste za 
privatne i nekomercijalne svrhe  
2. radnje stavljanja  hiperlinkova  
3. kori štenje pojedina čnih rije či ili vrlo kratkih isje čaka, koji nemaju vi še od nekoliko 
riječi i koji ne sadr že fotografije ili videosadr žaje, iz informativnih publikacija, pod uvjetom 
da takvo kori štenje ne utje če na djelotvornost isklju čivih prava iz s tavka 1. ovoga članka. Na 
djelotvornost isklju čivih prava osobito utje če kad se kori štenjem vrlo kratkih isje čaka 
zamjenjuje sama informativna publikacija ili kad se čitatelja odvra ća od upu ćivanja na nju.  
Pravo novinskih autora na udio u naknadi nakladnik a informativnih publikacija  
Članak 167.  
(1) Profesionalni novinari i fotoreporteri čija su autorska djela uvr štena u informativne 
publikacije imaju pravo na odgovaraju ći udio u primjerenoj naknadi koju ostvare nakladnici 
tih informativnih publikacija kad n jihove informativne publikacije na internetu koriste 
pružatelji usluga informacijskog dru štva u smislu članka 166. ovoga Zakona. Ovo pravo 
ostvaruje se obavezno kolektivno.  
(2) Udio u naknadi iz stavka 1. ovoga članka ne smatra se pla ćom. 
Nakladnik informativnih publikacija kao naru čitelj ili poslodavac  
Članak 168.  
(1) Iznimno od članka 96. stavka 3. i članka 100. stavaka od 2. do 4. ovoga Zakona, autor 
ili nositelj srodnog prava zadr žava pravo koristiti autorsko djelo ili predmet srodnog prava 
stvor enog po narud žbi nakladnika informativnih publikacija ili u radnom odnosu kod 
nakladnika informativnih publikacija, na na čin koji nije u suprotnosti s interesima nakladnika 
informativnih publikacija, ali mu nije dopu šteno osnovati pravo iskori štavanja auto rskog djela 
za drugog nakladnika informativnih publikacija ili za pru žatelja usluga informacijskog 
društva. 
(2) Iznimno od članka 97. stavka 4. i članka 101. stavka 4. ovoga Zakona, ako se prava za 
autorska djela stvorena po narud žbi nakladnika informativn ih publikacija ili u radnom odnosu 
kod nakladnika informativnih publikacija ostvaruju kolektivno, tako ostvarena naknada dijeli 
se izme đu autora, s jedne strane, te nakladnika informativnih publikacija, s druge strane.  
Prava nakladnika informativnih publik acija u posebnim slu čajevima  
Članak 169.  
(1) Kad neka fizi čka ili pravna osoba koja nije profesionalni novinar ni fotoreporter, s 
kojom nakladnik informativne publikacije nije sklopio ugovor o narud žbi ili drugi ugovor niti 
je kod njega u radnom odnosu, po  vlastitoj inicijativi ili po neobvezuju ćem op ćem ili 
individualnom pozivu nakladnika informativnih publikacija dostavi na bilo koji na čin 
nakladniku informativnih publikacija autorsko djelo ili predmet srodnog prava novinarske 
prirode kojemu je svrha info rmiranje javnosti o aktualnim vijestima ili drugim aktualnim temama, s ciljem da ga objavi u okviru svoje informativne publikacije, a takav se cilj 
podrazumijeva uvijek kad osoba izri čito u pisanom obliku ne izjavi suprotno prilikom 
dostave, smatra se, po ovom Zakonu, da je nakladnik informativne publikacije ovla šten takvo 
djelo ili predmet srodnog prava koristiti na isti na čin kao da je naru čitelj takvog autorskog 
djela ili predmeta srodnog prava te da je stekao neisklju čiva imovinska prava iskori štavanja 
dostavljenog autorskog djela ili predmeta srodnog prava u sadr žaju i opsegu koji je potreban 
za ostvarenje djelatnosti koju obavlja, bez prostornog i vremenskog ograni čenja.  
(2) U slu čajevima iz stavka 1. ovoga članka, nakladnik informativnih publikacija n ema 
obvezu kori štenja dostavljenog autorskog djela ili predmeta srodnog prava ni obvezu vra ćanja 
dostavljenog primjerka iskori štenog ili neiskori štenog autorskog djela ili predmeta srodnog 
prava.  
(3) Za slu čajeve iz stavka 1. ovoga članka nakladnik informa tivnih publikacija du žan je 
javno objaviti na svojim mre žnim stranicama op će uvjete kori štenja dostavljenih autorskih 
djela i predmeta srodnih prava u kojima će, me đu ostalim, odrediti imaju li, te u kojim 
slučajevima i u kojem iznosu, osobe koje dostave n akladniku informativnih publikacija 
autorska djela ili predmete srodnih prava pravo na naknadu za kori štenje.  
(4) Svaka naknada za kori štenje bilo kojeg predmeta za štite iz ovoga članka koja se 
ostvaruje u sustavu kolektivnog ostvarivanja prava pripada u c ijelosti nakladniku 
informativnih publikacija u kojoj je objavljen.  
Pravo nakladnika informativnih publikacija u pravnom prometu  
Članak 170.  
Pravom nakladnika informativnih publikacija mo že se slobodno raspolagati.  
Trajanje prava  
Članak 171.  
(1) Pravo nakl adnika informativnih publikacija iz članka 165. ovoga Zakona traje deset 
godina od prve zakonite objave informativne publikacije, u odnosu na tu informativnu 
publikaciju.  
(2) Pravo nakladnika informativnih publikacija iz članka 166. ovoga Zakona traje dvije 
godine od prve zakonite objave informativne publikacije, u odnosu na tu informativnu 
publikaciju.  
Odgovaraju ća primjena odredaba o autorskom pravu  
Članak 172.  
Odredbe članaka 5., 17. i 25., članka 26. stavka 3., članaka 33., 34., 36., 41. i 46., članaka 
od 48. do 54., članaka od 58. do 63., članaka od 65. do 71., članaka od 96. do 114. te članaka 
126. i 127. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način te u skladu s odredbama 
ovoga poglavlja i na pravo nakladnika informativnih publikacija, ako za  njega nije ne što 
posebno odre đeno ili ne proizlazi iz pravne naravi prava nakladnika informativnih 
publikacija.  
Poglavlje 7.  
PRAVO PROIZVO ĐAČA NEORIGINALNIH BAZA PODATAKA  
Neoriginalna baza podataka, proizvo đač neoriginalne baze podataka  
Članak 173.  
(1) Neoriginalna baza podataka je zbirka samostalnih autorskih djela, podataka ili druge 
građe, ure đena po odre đenom sustavu ili metodi, čiji su elementi pojedina čno pristupa čni elektroni čkim ili drugim sredstvima, pri čemu je postizanje, verifikacija ili predstavljanje 
sadržaja takve baze podataka zahtijevalo kvalitativno i/ili kvantitativno znatno ulaganje koje 
se mo že sastojati od sredstava, utro šenog vremena i ulo ženog truda te drugih ulaganja.  
(2) Za štita koju u živa neoriginalna baza podataka ne prote že se na njezin sadr žaj i ni na 
koji na čin ne utje če na prava koja postoje na autorskim djelima i predmetima srodnih prava 
uvrštenim u tu bazu podataka, niti se odnosi na ikakva druga prava ili obveze koje postoje na 
podacima ili na drugoj gra đi sadr žanoj u  toj bazi podataka.  
(3) Za štita neoriginalne baze podataka nezavisna je od njezine za štite autorskim pravom 
ili bilo kojim drugim pravom i primjenjuje se bez obzira na to je li baza podataka ujedno 
prikladna za za štitu autorskim ili bilo kojim drugim pravo m. 
(4) Za štita neoriginalne baze podataka ne utje če na za štitu njezina sadr žaja patentom, 
žigom ili industrijskim dizajnom, na propise o za štiti kulturne ba štine, o ograni čavaju ćim 
praksama i za štiti po štenog trgovanja, o za štiti neobjavljenih informacija s tržišnom 
vrijednosti, sigurnosti, povjerljivosti, za štiti podataka i privatnosti, pristupu javnim 
dokumentima, kao ni na ugovorno pravo.  
(5) Proizvo đač neoriginalne baze podataka je pravna ili fizi čka osoba koja u svoje ime 
daje inicijativu i poduzima kv alitativno i/ili kvantitativno znatno ulaganje u proizvodnju 
neoriginalne baze podataka.  
Predmet za štite 
Članak 174.  
(1) Predmet za štite pravom proizvo đača neoriginalne baze podataka, uz primjenu članka 
175. ovoga Zakona, obuhva ća: 
1. cjelokupan sadr žaj ne originalne baze podataka  
2. svaki kvalitativno i/ili kvantitativno znatni dio sadr žaja neoriginalne baze podataka  
3. kvalitativno i/ili kvantitativno neznatne dijelove sadr žaja neoriginalne baze podataka 
kad se ti dijelovi koriste izvla čenjem ili ponovnim korištenjem, ponavljano i sustavno, pa je to 
u suprotnosti s redovitim kori štenjem neoriginalne baze podataka ili neopravdano šteti 
zakonitim interesima proizvo đača neoriginalne baze podataka.  
(2) Za štita koja je ovim Zakonom predvi đena za neoriginalne baz e podataka ne odnosi se 
na ra čunalne programe koji su kori šteni za njihovu izradu ili rad. Takvi ra čunalni programi 
zaštićeni su kao zasebna autorska djela ako su originalne intelektualne tvorevine 
individualnog karaktera.  
Pravo proizvo đača neoriginalne ba ze podataka  
Članak 175.  
(1) Proizvo đač neoriginalne baze podataka ima sljede ća imovinska prava u odnosu na 
radnje izvla čenja i/ili ponovnog kori štenja neoriginalne baze podataka:  
– isklju čivo pravo umno žavanja  
– isklju čivo pravo distribuiranja, uklju čujući pravo iznajmljivanja, osim prava na naknadu 
za javnu posudbu  
– isklju čivo pravo priop ćavanja javnosti na bilo koji na čin, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti  
– isklju čivo pravo prerade.  
(2) Radnja izvla čenja zna či trajan ili privremen prijenos cjeloku pnog ili znatnog dijela 
sadržaja neoriginalne baze podataka na drugi medij bilo kojim sredstvima ili u bilo kojem 
obliku.  (3) Radnje ponovnog kori štenja zna če svaki oblik činjenja dostupnim javnosti 
cjelokupnog ili znatnog dijela sadr žaja neoriginalne baze  podataka distribuiranjem primjeraka 
baze podataka, iznajmljivanjem, prijenosom putem interneta ili drugim oblicima prijenosa ili 
transmisije.  
(4) Iscrpljenje prava distribuiranja iz članka 34. stavka 4. ovoga Zakona odnosi se samo 
na daljnju prodaju neori ginalne baze podataka.  
(5) Neoriginalna baza podataka ne mo že biti predmetom javne posudbe.  
(6) Pravo proizvo đača neoriginalne baze podataka iz ovoga članka pripada proizvo đaču 
koji je dr žavljanin dr žave članice Europske unije ili ima uobi čajeno boravi šte ili registrirano 
sjedi šte, sredi šnju upravu ili glavno mjesto poslovanja u dr žavi članici Europske unije. Ako 
proizvo đač neoriginalne baze podataka ima samo registrirano sjedi šte u dr žavi članici 
Europske unije, njegovo djelovanje mora biti stvarno i trajn o povezano s gospodarstvom 
države članice Europske unije.  
Prava i obveze ovla štenog korisnika  
Članak 176.  
(1) Ovla šteni korisnik objavljene neoriginalne baze podataka mo že koristiti neznatne 
dijelove njezina sadr žaja za bilo kakvu namjenu. Ako je ovla šten samo u pogledu dijela baze 
podataka, ovaj se stavak primjenjuje samo na taj dio.  
(2) Ovla šteni korisnik neoriginalne baze podataka u činjene dostupnom javnosti ne smije 
obavljati radnje koje su u suprotnosti s uobi čajenim kori štenjem te baze ili koje u nera zumnoj 
mjeri nanose štetu zakonitim interesima njezina proizvo đača. 
(3) Ovla šteni korisnik objavljene neoriginalne baze podataka ne smije štetiti autorima i 
nositeljima srodnih prava u pogledu autorskih djela i predmeta srodnih prava koji su uvr šteni 
u tu bazu podataka.  
(4) Ugovorne odredbe suprotne odredbama ovoga članka ni štetne su.  
Pravo proizvo đača neoriginalne baze podataka u pravnom prometu  
Članak 177.  
Pravom proizvo đača neoriginalne baze podataka mo že se slobodno raspolagati.  
Trajanje prava  
Članak 17 8. 
(1) Pravo proizvo đača neoriginalne baze podataka traje 15 godina od zavr šetka izrade 
baze podataka. Ako je unutar toga razdoblja neoriginalna baza podataka zakonito objavljena, 
pravo proizvo đača neoriginalne baze podataka traje 15 godina od takve zakonite objave.  
(2) Svaka kvalitativno ili kvantitativno znatna izmjena sadr žaja neoriginalne baze 
podataka, koja je poduzeta uz znatno novo ulaganje dovodi do ponovnog zapo činjanja tijeka 
roka za štite iz stavka 1. ovoga članka. Znatna izmjena sadr žaja ne originalne baze podataka 
uklju čuje i postupno dopunjavanje, brisanje i mijenjanje baze.  
Odgovaraju ća primjena odredaba o autorskom pravu  
Članak 179.  
Odredbe članaka 5., 17. i 25., članka 26. stavka 3., članaka 33., 34., 36., 46. i 54., članaka 
od 58 do 63. , članaka od 65. do 71., članaka od 96. do 114. te članaka 126. i 127. ovoga 
Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način te u skladu s odredbama ovoga poglavlja i na 
pravo proizvo đača neoriginalne baze podataka, ako za njega nije ne što posebno odre đeno ili  
ne proizlazi iz pravne naravi prava proizvo đača neoriginalne baze podataka.  Poglavlje 8.  
PRAVO NAKLADNIKA NA PISANIM IZDANJIMA  
Pravo nakladnika na prvom izdanju neobjavljenih slobodnih autorskih djela  
Članak 180.  
(1) Osoba koja prvi put zakonito izda ili priop ći javnosti jo š neobjavljeno autorsko djelo 
na kojemu je autorsko pravo istekom roka za štite prestalo, stje če pravo koje odgovara 
imovinskim autorskim pravima po ovom Zakonu.  
(2) Pravo iz stavka 1. ovoga članka traje 25 godina od prvog zakonitog izdan ja djela ili 
priop ćavanja javnosti i njime se mo že slobodno raspolagati.  
DIO ČETVRTI  
SADR ŽAJNA OGRANI ČENJA AUTORSKOG I SRODNIH PRAVA  
Zajedni čke odredbe  
Članak 181.  
(1) Objavljenim autorskim djelom ili predmetom srodnog prava iz ovoga Zakona mo že se 
koristiti bez odobrenja nositelja prava ili bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, 
samo u slu čajevima koji su u ovom Zakonu izri čito navedeni (u daljnjem tekstu: sadr žajna 
ograni čenja).  
(2) Odredbe o sadr žajnim ograni čenjima iz ovoga dijela Zakona odnose se samo na takvo 
korištenje autorskog djela ili predmeta srodnog prava koje se ne suprotstavlja njihovu 
redovitom kori štenju i ne šteti neopravdano zakonitim interesima nositelja prava.  
Privremene radnje umno žavanja  
Članak 182.  
Privremene radnje umno žavanja autorskog djela, čija je jedina svrha omogu ćavanje 
prijenosa u mre ži izme đu trećih strana putem posrednika ili ovla šteno kori štenje autorskog 
djela, koje su prolazne ili popratne, koje čine sastavni i bitni dio tehnolo škog procesa i koje  
kao takve nemaju nezavisan gospodarski zna čaj, izuzete su od autorskih i srodnih isklju čivih 
prava umno žavanja iz članka 33. ovoga Zakona.  
Umno žavanje autorskog djela za privatno kori štenje uz pla ćanje odgovaraju će naknade  
Članak 183.  
(1) Dopu šteno je fiz ičkoj osobi, bez autorova odobrenja, iz zakonito objavljenog izvora 
umno žavati autorsko djelo na bilo koju podlogu, kao i umno žavati autorsko djelo u obliku 
fotokopije, ako to čini za privatno kori štenje koje nema izravno ili neizravno komercijalnu 
svrhu i  nije namijenjeno ili pristupa čno javnosti.  
(2) Kad se autorsko djelo mo že umno žavati bez autorova odobrenja u skladu s odredbama 
stavka 1. ovoga članka, autori djela za koja se, s obzirom na njihovu prirodu, mo že očekivati 
da će bez njihova odobrenja biti  umno žena snimanjem na nosa če zvuka, slike ili teksta ili 
fotokopiranjem, za privatno kori štenje, imaju pravo na odgovaraju ću naknadu od prodaje 
praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta i ure đaja za tonsko i vizualno snimanje te ure đaja za 
fotokopiranje.  
(3) Autori imaju, osim prava iz stavka 2. ovoga članka, i pravo na odgovaraju ću naknadu 
od fizi čke ili pravne osobe koja uz naplatu obavlja usluge fotokopiranja.  
(4) S fotokopiranjem su izjedna čene sve druge tehnike umno žavanja, a s ure đajima za 
tonsko i vizu alno snimanje izjedna čeni su drugi ure đaji koji omogu ćavaju isti u činak.  
Naplata odgovaraju će naknade za umno žavanje za privatno kori štenje  Članak 184.  
(1) Odgovaraju ću naknadu iz članka 183. stavka 2. ovoga Zakona pla ćaju proizvo đači 
praznih nosa ča zvuka,  slike ili teksta, proizvo đači uređaja za tonsko i vizualno snimanje, 
proizvo đači uređaja za fotokopiranje te solidarno s njima uvoznici praznih nosa ča zvuka, slike 
ili teksta, ure đaja za tonsko i vizualno snimanje, ure đaja za fotokopiranje, osim ako je ri ječ o 
uvozu malih koli čina namijenjenih za privatno i nekomercijalno kori štenje kao dio osobne 
prtljage. Ako se navedeni ure đaji i predmeti ne proizvode u Republici Hrvatskoj, naknadu 
plaća uvoznik.  
(2) Obveza pla ćanja odgovaraju će naknade nastaje pri prvo j prodaji u Republici 
Hrvatskoj ili uvozu u Republiku Hrvatsku novih praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta, novih 
uređaja za tonsko i vizualno snimanje te novih ure đaja za fotokopiranje.  
(3) Obveza pla ćanja odgovaraju će naknade nastaje i onda kad su uređaji i nosa či iz stavka 
1. ovoga članka uneseni u Republiku Hrvatsku iz druge dr žave članice Europske unije.  
(4) Obveza pla ćanja odgovaraju će naknade ne nastaje ako se novi prazni nosa či zvuka, 
slike ili teksta, novi ure đaji za tonsko i vizualno snimanj e te novi ure đaji za fotokopiranje 
iznose ili izvoze iz Republike Hrvatske.  
(5) Naknada iz članka 183. stavka 3. ovoga Zakona pla ća se prema podacima o broju 
učinjenih fotokopija.  
(6) Autori se ne mogu odre ći prava na odgovaraju ću naknadu iz članka 183. st avaka 2. i 
3. ovoga Zakona. Naknada se ostvaruje obavezno kolektivno.  
Odgovaraju ća primjena odredaba o umno žavanju za privatno kori štenje na srodna prava  
Članak 185.  
(1) Odredbe članaka 183. i 184. ovoga Zakona primjenjuju se na odgovaraju ći način i na 
umjetnike izvo đače, proizvo đače fonograma, audiovizualne producente i nakladnike 
informativnih publikacija.  
(2) Programski signali organizacija za emitiranje mogu se umno žavati za privatno 
korištenje u skladu s člankom 183. stavkom 1. ovoga Zakona, bez pla ćanja odgovaraju će 
naknade iz članka 183. stavka 2. ovoga Zakona.  
(3) Bez obzira na to što nemaju vlastito isklju čivo pravo umno žavanja, nakladnici pisanih 
izdanja imaju vlastito pravo na odgovaraju ću naknadu za umno žavanje njihovih izdanja za 
privatno korištenje, uz odgovaraju ću primjenu članaka 183. i 184. ovoga Zakona.  
(4) Pravo na odgovaraju ću naknadu iz stavka 3. ovoga članka traje 50 godina od 
zakonitog izdanja djela, ra čunaju ći od 1. sije čnja godine koja neposredno slijedi godinu 
izdavanja. Njime se mo že slobodno raspolagati.  
Slučajevi kad umno žavanje za privatno kori štenje nije dopu šteno 
Članak 186.  
Nije dopu šteno umno žavanje za privatno kori štenje cijele knjige, osim ako su primjerci te 
knjige rasprodani najmanje dvije godine, grafi čkih izdanja g lazbenih djela (notni materijal), 
autorskih baza podataka, neoriginalnih baza podataka, kartografskih djela, ra čunalnih 
programa, kao ni izgradnja arhitektonskog objekta, ako ovim Zakonom ili ugovorom nije 
drukčije odre đeno. 
Rudarenje teksta i podataka u s vrhe znanstvenog istra živanja  
Članak 187.  
(1) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavanje 
autorskih djela, uklju čujući autorske baze podataka, i predmeta srodnih prava, uklju čujući radnje izvla čenja dijela sadr žaja i rad nje ponovnog kori štenja cjelokupnog ili znatnog dijela 
sadržaja neoriginalne baze podataka, koje obavljaju znanstvene organizacije i institucije 
kulturne ba štine radi rudarenja teksta i podataka za potrebe znanstvenog istra živanja u 
autorskim djelima i pre dmetima srodnih prava kojima imaju zakonit pristup.  
(2) Znanstvena organizacija je sveu čilište, uklju čujući njegove knji žnice, znanstveni 
institut ili zavod, sastavnica sveu čilišta, bolnica koja provodi istra živanja ili bilo koji drugi 
subjekt čiji je glav ni cilj provoditi znanstveno istra živanje ili provoditi obrazovne aktivnosti 
koje uklju čuju i provedbu znanstvenog istra živanja na neprofitnoj osnovi ili ponovnim 
ulaganjem sve dobiti u znanstveno istra živanje ili u skladu s misijom javnog interesa koji je  
priznala Republika Hrvatska (primjerice javnim financiranjem ili posebnim zakonom ili 
javnim ugovorima), i to na na čin da pristup rezultatima dobivenim takvim znanstvenim 
istraživanjem ne mo že na povla štenoj osnovi dobiti poduzetnik koji ostvaruje odlu čujući 
utjecaj na takvu organizaciju.  
(3) Institucija kulturne ba štine je javno dostupna knji žnica ili muzej, arhiv ili ustanova 
filmske ili audiovizualne ba štine. To uklju čuje nacionalne knji žnice i nacionalne arhive, kao i 
arhive i javno dostupne knji žnice obrazovnih institucija, znanstvenih organizacija i javnih 
organizacija za emitiranje.  
(4) Rudarenje teksta i podataka podrazumijeva svaku automatiziranu analiti čku tehniku 
čiji je cilj analiza teksta i podataka u digitalnom obliku radi stvaranja podataka, koje uklju čuju 
uzorke, trendove i korelacije.  
(5) Zakonit pristup podrazumijeva pristup sadr žaju za štićenom autorskim pravom ili 
srodnim pravima koji se temelji, me đu ostalim, na ugovornom odnosu izme đu nositelja prava 
i znanstvenih organizacija i instituc ija kulturne ba štine koji mo že biti pretplatni čki odnos, 
odnos zasnovan na politici otvorenog pristupa ili na drugim zakonitim na činima stjecanja 
pristupa sadr žaju za štićenom autorskim pravom ili srodnim pravima. Smatra se da zakonit 
pristup imaju sve osob e obuhva ćene pretplatama i ugovorima o kori štenju zbog svoje 
povezanosti sa znanstvenim organizacijama i institucijama kulturne ba štine. 
(6) Znanstvene organizacije i institucije kulturne ba štine moraju rezultate umno žavanja i 
izvla čenja nastalih u skladu sa stavkom 1. ovoga članka pohraniti uz odgovaraju ću razinu 
sigurnosti i mogu ih zadr žati za potrebe znanstvenog istra živanja, uklju čujući i za provjeru 
rezultata znanstvenog istra živanja.  
(7) Nositelji prava smiju primjenjivati mjere kojima se osigurava s igurnost i cjelovitost 
mreža i baza podataka na ili u kojima su smje štena djela i predmeti srodnih prava, kao što su 
mjere provjere IP adrese ili postupak autentifikacije korisnika. Te mjere moraju biti razmjerne 
uklju čenim rizicima i ne smiju prelaziti on o što je nu žno za ostvarenje cilja osiguravanja 
sigurnosti i cjelovitosti sustava te se njima ne smije ugro žavati u činkovitost primjene 
ograni čenja iz stavka 1. ovoga članka.  
(8) Nositelji prava, znanstvene organizacije i institucije kulturne ba štine moraj u sura đivati 
radi dogovaranja najboljih praksi povezanih s primjenom obveza iz stavka 6. i mjera iz stavka 
7. ovoga članka.  
(9) Ugovorne odredbe suprotne odredbama ovoga članka ni štetne su.  
Rudarenje teksta i podataka u druge svrhe  
Članak 188.  
(1) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, u svrhu rudarenja 
teksta i podataka kako je ono odre đeno u članku 187. stavku 4. ovoga Zakona, umno žavanje 
autorskih djela, uklju čujući umno žavanje autorskih baza podataka i ra čunalnih programa te  
prera đenih ra čunalnih programa u smislu članka 15. stavka 1. ovoga Zakona, i predmeta srodnih prava, kao i radnje izvla čenja dijela sadr žaja i radnje ponovnog kori štenja 
cjelokupnog ili znatnog dijela sadr žaja neoriginalne baze podataka.  
(2) Rezultati umn ožavanja i izvla čenja iz stavka 1. ovoga članka mogu se zadr žati samo 
onoliko vremena koliko je potrebno da bi se ostvarila svrha rudarenja teksta i podataka.  
(3) Ograni čenje iz stavka 1. ovoga članka odnosi se na autorska djela i predmete srodnih 
prava ko jima se mo že zakonito pristupiti te pod uvjetom da prava kori štenja na njima nisu 
izričito na primjeren na čin pridr žali njihovi nositelji prava.  
(4) Primjereni na čini pridr žaja prava mogu biti: strojno čitljiv na čin koji uklju čuje 
metapodatke, op ći uvjeti koji se odnose na mre žne stranice i uslugu, ugovorne odredbe ili 
jednostrane izjave nositelja prava.  
(5) Kad je rije č o autorskim djelima i predmetima srodnih prava koji su u činjeni 
dostupnim javnosti na internetu, jedini primjereni na čin pridr žaja prava j e strojno čitljiv na čin 
koji uklju čuje metapodatke i op će uvjete koji se odnose na mre žne stranice ili uslugu.  
Slobodno kori štenje djela siro čadi 
Članak 189.  
(1) Dopu šteno je institucijama kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. ovoga Zakona, 
obrazovnim ustanovama te javnim organizacijama za emitiranje, bez odobrenja nositelja 
prava i bez pla ćanja naknade, umno žavati djela siro čad koja su sadr žana u njihovim zbirkama 
u smislu članka 191. stavka 2. ovoga Zakona, u svrhu digitalizacije, činjenja dostupnim 
javnosti, indeksiranja, katalogiziranja, o čuvanja ili obnove te ih činiti dostupnim javnosti. 
Radnje umno žavanja i činjenja dostupnim javnosti navedene institucije mogu poduzimati 
samo radi postizanja ciljeva vezanih uz njihove zada će od javnog interesa, po sebno radi 
očuvanja i obnavljanja djela siro čadi koja čine sastavni dio njihovih zbirki te osiguravanja 
njihove dostupnosti za kulturne i obrazovne potrebe.  
(2) Institucije, ustanove i organizacije iz stavka 1. ovoga članka mogu od kori štenja 
opisanih u st avku 1. ovoga članka ostvarivati prihode, isklju čivo u svrhu pokrivanja svojih 
troškova u vezi s digitalizacijom i činjenjem dostupnim javnosti djela siro čadi. To ne utje če 
na njihovo pravo na slobodu ugovaranja u okviru provedbe svojih zada ća od javnog in teresa, 
posebno u pogledu sklapanja sporazuma o javno -privatnom partnerstvu.  
(3) Prilikom svakog kori štenja djela siro čadi institucije, ustanove i organizacije iz stavka 
1. ovoga članka du žne su na uobi čajen na čin navesti autora odnosno koautore tih djela koji su 
identificirani.  
(4) Autor ili koautor koji ukine status djela siro četa u skladu s člankom 25. stavkom 7. 
ovoga Zakona ima pravo na pravi čnu naknadu za dotada šnje kori štenje svojeg djela kao djela 
siročeta. Pravi čnu naknadu du žna je isplatiti instit ucija, ustanova ili organizacija iz stavka 1. 
ovoga članka koja je koristila djelo.  
(5) Visina pravi čne naknade iz stavka 4. ovoga članka odre đuje se s obzirom na 
kategoriju djela siro četa, uzimaju ći u obzir, me đu ostalim, ciljeve Republike Hrvatske u 
području promicanja kulture, nekomercijalnu narav kori štenja koje poduzima institucija, 
ustanova ili organizacija iz stavka 1. ovoga članka i kojim se ostvaruju ciljevi vezani uz 
njihove zada će od javnog interesa, kao što su promicanje u čenja i širenje kulture , te mogu ću 
štetu koju su pretrpjeli autori. Pravi čna naknada ispla ćuje se za najvi še tri godine unatrag, 
računaju ći od dana ukidanja statusa djela siro četa. 
(6) Zahtjev za isplatu pravi čne naknade mo že postaviti autor ili odgovaraju ća organizacija 
za kole ktivno ostvarivanje prava. Zahtjev za isplatu pravi čne naknade zastarijeva u roku od 
godine dana, ra čunaju ći od dana ukidanja statusa djela siro četa. (7) Odredbe ovoga članka primjenjuju se na odgovaraju ći način na srodna prava iz ovoga 
Zakona.  
(8) Odredbe  ovoga članka ne utje ču na obveze i prava ste čena drugim propisima o drugim 
pravima intelektualnog vlasni štva, uvjetnom pristupu, pristupu uslugama reemitiranja, za štiti 
kulturne ba štine, obvezi deponiranja, za štiti po štenog trgovanja, za štiti neobjavljeni h 
informacija s tr žišnom vrijednosti, sigurnosti, povjerljivosti, za štiti podataka i privatnosti, 
pristupu javnim dokumentima, ugovornom pravu te o slobodi tiska i slobodi izra žavanja u 
medijima.  
Efemerne snimke  
Članak 190.  
(1) Dopu šteno je organizaciji za  emitiranje koja ima odobrenje za emitiranje autorskog 
glazbenog djela s rije čima ili bez rije či ili umjetni čke glazbene izvedbe, bez odobrenja 
nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavati ih vlastitim sredstvima na nosa č zvuka, 
slike ili teksta, za potrebe vlastitog emitiranja (efemerne snimke).  
(2) Organizacija za emitiranje du žna je efemerne snimke iz stavka 1. ovoga članka 
najkasnije u roku od 30 dana od dana emitiranja uni štiti ili ih pohraniti u vlastitom ili u 
javnom slu žbenom arhivu ako te sni mke imaju posebnu dokumentarnu vrijednost.  
(3) Efemerne snimke koje su u skladu s odredbama stavka 2. ovoga članka pohranjene 
mogu se ponovo emitirati, reemitirati, prenijeti izravnim protokom, u činiti dostupnim 
javnosti, biti sadr žane u prate ćoj internets koj usluzi te im se mo že dati pristup javnosti u 
skladu s člankom 50. ovoga Zakona, uz odobrenje nositelja prava i pla ćanje naknade. Ovo se 
pravo obavezno ostvaruje u sustavu kolektivnog ostvarivanja prava.  
Očuvanje kulturne ba štine 
Članak 191.  
(1) Dopu šteno je institucijama kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. ovoga Zakona, 
bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavati autorska djela i predmete 
srodnih prava koji su trajni dio njihovih zbirki, u bilo kojem formatu ili na bilo kojem mediju, 
u svrhu njihova o čuvanja te u mjeri koja je za to potrebna u tom smislu.  
(2) Smatra se da su autorska djela i predmeti srodnih prava dio zbirki institucija kulturne 
baštine u slu čajevima kad su primjerci tih djela i predmeta srodnih prava u vlasni štvu 
institucije kulturne ba štine ili ih ona trajno dr ži na temelju ugovora o kori štenju, depozitu ili 
trajnoj posudbi ili sli čnog ugovornog odnosa.  
(3) Ugovorne odredbe suprotne odredbama ovoga članka ni štetne su.  
Korištenje djela i predmeta srodnih prava koji su nedostupni na tr žištu 
Članak 192.  
(1) Dopu šteno je institucijama kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. ovoga Zakona, na 
nekomercijalnim mre žnim stranicama, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, 
umno žavanje i priop ćavanje javnost i, uklju čujući i činjenje dostupnim javnosti, autorskih 
djela i predmeta srodnih prava nedostupnih na tr žištu, koji su trajni dio njihovih zbirki u 
smislu članka 191. stavka 2. ovoga Zakona, za nekomercijalne svrhe, pod uvjetom da 
prilikom kori štenja naved u imena autora ili drugog nositelja prava kojeg je mogu će utvrditi, 
osim ako se poka že da to nije mogu će. 
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se u odnosu na skupove djela ili 
predmete srodnih prava nedostupnih na tr žištu ako na temelju razumn og napora iz članka 17. 
stavaka od 1. do 3. ovoga Zakona proizlazi da postoje dokazi da se ti skupovi uglavnom 
sastoje od:  – djela ili predmeta srodnih prava, osim audiovizualnih djela, prvi put objavljenih ili, ako 
nisu objavljeni, prvi put emitiranih u t rećoj zemlji  
– audiovizualnih djela čiji producenti imaju sjedi šte ili uobi čajeno boravi šte u tre ćoj 
zemlji ili  
– djela ili predmeta srodnih prava dr žavljana tre ćih država kad se, nakon razumnog 
napora, nije mogla utvrditi dr žava članica Europske unije ili  treća država u skladu s 
podstavcima 1. i 2. ovoga stavka.  
(3) Uzima se da se kori štenja uz primjenu ograni čenja iz stavka 1. ovoga članka odvijaju 
samo na podru čju Republike Hrvatske ako institucija kulturne ba štine ima sjedi šte u Republici 
Hrvatskoj.  
(4) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka primjenjuju se samo na one vrste autorskih djela 
i predmete srodnih prava za koje u Republici Hrvatskoj ne postoji organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava.  
(5) Podatke o djelima i predmetima srodnih prava koji se  koriste na temelju ovoga članka 
institucije kulturne ba štine du žne su dostaviti u skladu s člankom 17. stavkom 5. ovoga 
Zakona.  
Ograni čenja prava umno žavanja u korist pojedinih ustanova  
Članak 193.  
Dopu šteno je znanstvenim organizacijama iz članka 187. st avka 2. ovoga Zakona, 
institucijama kulturne ba štine iz članka 187. stavka 3. ovoga Zakona, obrazovnim 
ustanovama, ustanovama za pred školski odgoj te socijalnim i karitativnim ustanovama, bez 
odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavati aut orsko djelo ili predmet 
srodnog prava iz ovoga Zakona na bilo koju podlogu, za svoje posebne potrebe koje su u 
suglasju s njihovom javnom svrhom, kao što su potrebe o čuvanja i osiguranja gra đe, tehni čke 
obnove i popravljanja gra đe, upravljanja zbirkom u sm islu članka 191. stavka 2. ovoga 
Zakona i ostale vlastite potrebe, ako pritom ne ostvaruju izravnu ili neizravnu imovinsku ili 
komercijalnu korist.  
Ograni čenje u korist osoba s invaliditetom  
Članak 194.  
Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, za potrebe osoba s 
invaliditetom, kori štenje autorskih djela i predmeta srodnih prava na na čin koji je u izravnoj 
vezi s invaliditetom tih osoba i koje je nekomercijalne naravi, a u opsegu potrebnom za 
odnosni invaliditet.  
Ograni čenje u kori st osoba koje su slijepe, imaju o štećenje vida ili druge pote škoće u kori štenju 
tiskanih izdanja  
Članak 195.  
(1) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavanje, 
distribuiranje, priop ćavanje javnosti na bilo koji na čin, kao i prerada autorskih djela, 
uklju čujući računalne programe i autorske baze podataka, te predmeta srodnih prava, 
uklju čujući neoriginalne baze podataka, koji su zakonito izdani ili na drugi na čin zakonito 
objavljeni javnosti u obliku knjiga, periodi čnih publ ikacija, novina, časopisa ili drugih vrsta 
zapisa, notacija, uklju čujući notne materijale, te ilustracija koje su s njima povezane, na bilo 
kojem mediju, uklju čujući u zvu čnom obliku, kao što su zvu čne knjige, te u digitalnom 
obliku, u svrhu obavljanja bil o koje radnje koja je potrebna:  – da bi korisnik koji ima zakonit pristup takvom autorskom djelu ili predmetu srodnog 
prava, ili osoba koju on ovlasti, izradio njegov primjerak u pristupa čnom formatu, isklju čivo 
za svoju uporabu i  
– da bi ovla šteni subjekt  koji ima zakonit pristup takvom autorskom djelu ili predmetu 
srodnog prava izradio njegov primjerak u pristupa čnom formatu ili da bi takav primjerak 
priop ćio, učinio dostupnim javnosti, distribuirao ili posudio korisniku ili drugom ovla štenom 
subjektu na neprofitnoj osnovi, isklju čivo za uporabu korisnika.  
(2) Korisnik je, za potrebe ovoga članka i članka 196. ovoga Zakona, bez obzira na bilo 
koji drugi oblik invaliditeta, osoba koja:  
– je slijepa  
– ima o štećenje vida koje nije mogu će popraviti tako da joj  vidna funkcija bude u osnovi 
istovjetna onoj koju ima osoba koja nema takvo o štećenje te koja zbog toga ne mo že čitati 
tiskana izdanja u istoj mjeri kao osoba koja nema takvo o štećenje 
– ima perceptivne smetnje ili pote škoće u čitanju te zbog toga ne mo že čitati tiskana 
izdanja u istoj mjeri kao osoba koja nema takve smetnje ili pote škoće ili 
– zbog tjelesnog o štećenja ili motori čkih smetnji nije u stanju dr žati knjigu ili rukovati 
njome ili fokusirati ili pomicati o či u mjeri u kojoj bi se u na čelu omogu ćilo čitanje.  
(3) Primjerak u pristupa čnom formatu je primjerak autorskog djela ili predmeta srodnog 
prava iz stavka 1. ovoga članka izra đen u formatu kojim se korisniku iz stavka 2. ovoga 
članka omogu ćuje pristup djelu ili predmetu srodnog prava, uklju čujući i pristup jednako 
izvediv i ugodan kao i osobi koja nema nijedno od o štećenja, smetnji ili pote škoća iz stavka 2. 
ovoga članka (u daljnjem tekstu: primjerak u pristupa čnom formatu).  
(4) Svaki primjerak autorskog djela ili predmeta srodnog prava u pristu pačnom formatu 
mora biti izra đen tako da se po štuje cjelovitost izvornika, uzimaju ći u obzir izmjene koje su 
nužne da bi se izradio primjerak u pristupa čnom formatu.  
(5) Ovla šteni subjekt je bilo koja osoba koja na neprofitnoj osnovi pru ža korisnicima 
usluge obrazovanja, osposobljavanja, adaptivnog čitanja ili pristupa podacima, što uklju čuje i 
javnu ustanovu ili neprofitnu organizaciju koja iste usluge pru ža korisnicima kao jednu od 
svojih primarnih djelatnosti, institucijskih obveza ili kao dio svojih zad aća od javnog interesa, 
u skladu s posebnim propisima (u daljnjem tekstu: ovla šteni subjekt).  
(6) Ograni čenje iz ovoga članka ne mo že se ugovorom isklju čiti niti ograni čiti. 
Ograni čenje u korist osoba koje su slijepe, imaju o štećenje vida ili druge pote škoće u kori štenju 
tiskanih izdanja na unutarnjem tr žištu 
Članak 196.  
(1) Ograni čenje autorskih i srodnih prava propisano u članku 195. ovoga Zakona mo že 
koristiti ovla šteni subjekt iz Republike Hrvatske za korisnika ili drugi ovla šteni subjekt iz bilo 
koje d ruge dr žave članice Europske unije.  
(2) Korisnik ili ovla šteni subjekt iz Republike Hrvatske mo že pribaviti primjerak 
autorskog djela ili predmeta srodnog prava u pristupa čnom formatu od ovla štenog subjekta iz 
bilo koje druge dr žave članice Europske unije ili imati pristup takvom primjerku.  
(3) Ovla šteni subjekt du žan je utvrditi vlastitu praksu i pridr žavati je se kako bi osigurao 
da: 
– distribuira, priop ćava javnosti i čini dostupnim javnosti primjerke autorskih djela i 
predmete srodnih prava u pristupa čnom formatu samo korisnicima ili drugim ovla štenim 
subjektima  – poduzima odgovaraju će aktivnosti usmjerene odvra ćanju od neovla štenog 
umno žavanja, distribuiranja, priop ćavanja javnosti i činjenja dostupnim javnosti primjeraka u 
pristupa čnom format u 
– posve ćuje du žnu pa žnju u rukovanju autorskim djelima i predmetima srodnih prava te 
njihovim primjercima u pristupa čnom formatu, kao i u vo đenju evidencija o njima  
– objavljuje i a žurira, prema potrebi, na svojim mre žnim stranicama ili na druge na čine n a 
internetu ili izvan njega, podatke o na činima ispunjavanja svojih obveza iz ovoga stavka.  
(4) Ovla šteni subjekt je pri utvr đivanju prakse iz stavka 3. ovoga članka du žan po štovati 
propise o prikupljanju i obradi osobnih podataka korisnika.  
(5) Ovla šteni subjekt du žan je korisnicima, drugim ovla štenim subjektima te nositeljima 
autorskog i srodnih prava čija djela ili predmete srodnih prava koristi u skladu sa sadr žajnim 
ograni čenjem iz članka 195. ovoga Zakona na odgovaraju ći način dostaviti sljede će podat ke: 
– popis autorskih djela ili predmeta srodnih prava koje ima u pristupa čnom formatu te 
podatke o raspolo živim primjercima u pristupa čnom formatu te  
– imena i podatke za kontakt ovla štenih subjekata s kojima razmjenjuje primjerke u 
pristupa čnom formatu u  skladu sa stavkom 1. ovoga članka.  
(6) Dr žavni zavod za intelektualno vlasni štvo Republike Hrvatske (u daljnjem tekstu: 
Zavod) pozvat će ovla štene subjekte iz Republike Hrvatske da mu na dobrovoljnoj osnovi 
dostave svoje a žurne nazive i podatke za kontakt , radi dostave Europskoj komisiji u svrhu 
činjenja dostupnim javnosti putem sredi šnjeg mjesta za pristup takvim podacima na internetu.  
(7) Zavod je du žan Europskoj komisiji dostavljati informacije vezane uz mogu ćnosti 
pobolj šanja pristupa drugim vrstama au torskih djela i predmetima za štite srodnih prava u 
korist osoba koje su slijepe, koje imaju o štećenje vida ili imaju drugih pote škoća u kori štenju 
tiskanim materijalima, kao i uz mogu ćnost pristupa takvim djelima i predmetima za štite za 
osobe s drugim vrst ama invaliditeta te druge relevantne informacije potrebne za izradu 
izvje šća Europske komisije vezanih uz iznimke autorskog i srodnih prava u korist osoba s 
invaliditetom.  
Zbirke namijenjene nastavi ili znanstvenom istra živanju  
Članak 197.  
(1) Dopu šteno je , bez odobrenja nositelja prava, umno žavanje na papir ili bilo koji drugi 
medij i distribuiranje pojedinih odlomaka zakonito objavljenih autorskih djela ili cjelovitih 
kratkih autorskih djela s podru čja znanosti, knji ževnosti i glazbe, kao i pojedina čnih 
objavljenih autorskih djela s podru čja vizualnih umjetnosti, arhitekture, primijenjenih 
umjetnosti i industrijskog dizajna, fotografskih ili kartografskih djela te prikaza znanstvene ili 
tehni čke prirode, pojedinih odlomaka zakonito objavljenih umjetni čkih izvedaba, fonograma 
ili videograma ili cjelovitih kratkih umjetni čkih izvedaba, fonograma ili videograma, u obliku 
zbirke koja sadr žava priloge vi še autora i drugih nositelja prava i koja je po svojem sadr žaju i 
sistematizaciji isklju čivo namijenjena nasta vi ili znanstvenom istra živanju, uz navo đenje 
izvora, osim ako to autor ili drugi nositelj prava izri čito ne zabrani. Umno žavanje i 
distribuiranje pojedinih dijelova autorskih djela i umjetni čkih izvedaba ne smatra se 
povredom prava iz članaka 29., 30., 13 2. i 133. ovoga Zakona, osim ako bi se objavljivanjem 
pojedinih dijelova ugrozili čast ili ugled autora ili umjetnika izvo đača. 
(2) Zbirka iz stavka 1. ovoga članka mo že se bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja 
naknade priop ćavati javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, radi njezina digitalnog 
korištenja u nastavi, pod uvjetom da se takvo kori štenje odvija u okviru nadle žnosti 
obrazovne ustanove, u njezinim prostorijama ili u drugim objektima ili putem sigurnog 
elektroni čkog okru žja kojemu  mogu pristupiti samo u čenici ili studenti i nastavno osoblje te 
obrazovne ustanove.  (3) Autori i drugi nositelji prava na djelima, izvedbama, fonogramima i videogramima 
sadržanima u zbirci iz stavka 1. ovoga članka imaju pravo na primjerenu naknadu za 
umnožavanje i distribuiranje njihovih autorskih djela, izvedaba, fonograma i videograma. Ova 
naknada ostvaruje se obavezno kolektivno.  
Korištenje u nastavi  
Članak 198.  
(1) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, javno izvo đenje 
ili javno scensko prikazivanje autorskih djela i predmeta srodnih prava u obliku izravnog 
poučavanja na nastavi, ili na priredbama koje su vezane uz nastavu, u opsegu opravdanom 
obrazovnom svrhom koja se želi posti ći takvim kori štenjem, ako se autorsko djelo ili predmet 
srodnog prava ne koristi radi ostvarivanja komercijalne svrhe, ako izvo đači ne primaju 
naknadu za izvo đenje autorskih djela te ako se ne napla ćuju ulaznice.  
(2) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, kori štenje 
autorskih djela i predmeta srodnih prava, radi davanja primjera u nastavi ili u znanstvenom 
istraživanju, koje je opravdano nekomercijalnom svrhom koja se želi posti ći, s time da se 
mora nazna čiti izvor i ime autora ili drugog nositelja prava, osim ako se to p okaže 
nemogu ćim. 
(3) Davanje primjera u nastavi obuhva ća kori štenja autorskih djela i predmeta srodnih 
prava, u pravilu, u dijelovima ili u isje čcima, u svrhu podupiranja, oboga ćivanja ili 
nadopunjavanja nastave i nastavnih aktivnosti unutar i izvan prosto rija obrazovnih ustanova.  
(4) Nekomercijalna svrha podrazumijeva nekomercijalnu svrhu pojedine nastavne 
aktivnosti, pri čemu organizacijska struktura i sredstva za financiranje obrazovne ustanove 
nisu odlu čujući za utvr đivanje je li pojedina nastavna aktiv nost nekomercijalne naravi.  
(5) Ograni čenje iz ovoga članka primjenjuje se na odgovaraju ći način i u aktivnostima 
cjelo životnog obrazovanja koje provode dr žavne institucije, javne ustanove i drugi subjekti 
koji su ovla šteni poduzimati takve aktivnosti.  
Korištenje u digitalnoj i prekograni čnoj nastavi  
Članak 199.  
(1) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavanje i 
priop ćavanje javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, autorskih djela i predmeta 
srodnih prava radi nj ihova digitalnog kori štenja u svrhu davanja primjera u nastavi, sukladno 
članku 198. stavku 3. ovoga Zakona, u mjeri koja je opravdana nekomercijalnom svrhom 
kako je ona odre đena u članku 198. stavku 4. ovoga Zakona i pod uvjetom da se takvo 
korištenje odv ija u okviru nadle žnosti obrazovne ustanove, u njezinim prostorijama ili u 
drugim objektima ili putem sigurnog elektroni čkog okru žja kojemu mogu pristupiti samo 
učenici ili studenti i nastavno osoblje te obrazovne ustanove, s time da se mora nazna čiti izvo r 
i ime autora ili drugog nositelja prava, osim ako se to poka že nemogu ćim. 
(2) Sadr žajno ograni čenje iz stavka 1. ovoga članka odnosi se, me đu ostalim, na digitalnu 
i internetsku nastavu, u čenje na daljinu i prekograni čnu nastavu te na sve obrazovne razin e. 
(3) Kori štenje sadr žajnog ograni čenja iz članka 198. stavka 2. te stavka 1. ovoga članka 
ne smije zamijeniti kupnju materijala ponajprije namijenjenih tr žištima obrazovanja.  
(4) Smatra se da se kori štenja iz stavka 1. ovoga članka doga đaju samo u dr žavi članici u 
kojoj obrazovna ustanova ima poslovni nastan.  
(5) Ugovorne odredbe suprotne odredbama ovoga članka ni štetne su.  (6) Ograni čenje iz ovoga članka primjenjuje se na odgovaraju ći način i u aktivnostima 
cjelo životnog obrazovanja koje provode dr žavne institucije, javne ustanove i drugi subjekti 
koji su ovla šteni poduzimati takve aktivnosti.  
Korištenje autorskih djela u su dskim, upravnim i drugim slu žbenim postupcima  
Članak 200.  
Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavanje 
autorskih djela i predmeta srodnih prava radi kori štenja u sudskim, upravnim, arbitra žnim i 
drugim slu žbenim postupcim a, kao i priop ćavanje javnosti autorskih djela i predmeta srodnih 
prava izra đenih za potrebe slu žbenih postupaka.  
Korištenje u svrhu informiranja javnosti  
Članak 201.  
(1) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, u opsegu 
potrebno m za izvje šćivanje javnosti o teku ćim doga đajima, putem tiska, radija, televizije ili 
na druge na čine, umno žavanje, distribuiranje te priop ćavanje javnosti, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti:  
– autorskih djela i predmeta srodnih prava koji se pojavlj uju kao sastavni dio teku ćeg 
doga đaja o kojem se javnost izvje šćuje, pod uvjetom da se koriste u opsegu koji odgovara 
svrsi i na činu izvje šćivanja o teku ćem doga đaju 
– objavljenih novinskih članaka i fotografija, radijskih i televizijskih priloga te drugih  
audiovizualnih snimki o teku ćim politi čkim, gospodarskim ili vjerskim pitanjima, koji su 
objavljeni u drugim sredstvima javnog priop ćavanja, pod uvjetom da prava za takva kori štenja 
nisu izri čito pridr žana u odnosu na ovo sadr žajno ograni čenje i da se aut orsko djelo ili 
predmet srodnog prava koristi u opsegu koji odgovara svrsi i na činu izvje šćivanja  
– javnih politi čkih, vjerskih i drugih govora odr žanih u tijelima dr žavne ili lokalne vlasti, 
vjerskim ustanovama ili prilikom dr žavnih ili vjerskih sve čanost i te izvadaka iz javnih 
predavanja.  
(2) U svim slu čajevima iz stavka 1. ovoga članka potrebno je navesti izvor i autorstvo 
djela, ako je to mogu će s obzirom na na čin kori štenja.  
Citati, kritike i osvrti  
Članak 202.  
Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja pra va i bez pla ćanja naknade, doslovno navo đenje 
ulomaka autorskog djela (citata) ili predmeta srodnog prava koji su na zakonit na čin postali 
pristupa čni javnosti, radi znanstvenog istra živanja, nastave, kritike, polemike, recenzije, 
osvrta i sli čno, u mjeri opravdanoj svrhom koja se želi posti ći i u skladu s dobrim obi čajima, s 
time da se mora nazna čiti izvor i ime autora, ako je to mogu će s obzirom na na čin kori štenja.  
Popratno i incidentalno kori štenje  
Članak 203.  
Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava  i bez pla ćanja naknade, priop ćavanje javnosti 
autorskih djela i predmeta srodnih prava kad se popratno i incidentalno koriste kao nebitna 
djela ili predmeti srodnih prava uz pravi predmet umno žavanja, distribuiranja ili priop ćavanja 
javnosti.  
Umno žavanje autorskih djela trajno smje štenih na javnim mjestima  
Članak 204.  (1) Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, umno žavanje, 
osim u trodimenzionalnom obliku, autorskih djela koja su trajno smje štena na ulicama, 
trgovima, parkovima ili drugim mjestima pristupa čnim javnosti te distribuiranje i 
priop ćavanje javnosti takvih umno ženih primjeraka.  
(2) Ograni čenje iz stavka 1. ovoga članka primjenjuje se samo u pogledu vanjskog 
izgleda arhitektonskog objekta.  
Plakati i katalozi  
Članak 205.  
(1) Dopu šteno je organizatorima javnih izlo žbi ili aukcija, bez odobrenja nositelja prava i 
bez pla ćanja naknade, u svrhu promoviranja takvih doga đaja i u opsegu potrebnom za tu 
svrhu, umno žavanje, na plakatima i u katalozima za te izlo žbe ili aukcije, i distribuiranje 
putem tih plakata i kataloga, djela vizualnih umjetnosti, arhitekture, primijenjenih umjetnosti, 
industrijskog dizajna te fotografskih djela koja su izlo žena na javnoj izlo žbi ili aukciji ili 
namijenjena takvom izlaganju.  
(2) U katalozima iz  stavka 1. ovoga članka mora se navesti izvor i autorstvo djela.  
Parodije i karikature  
Članak 206.  
Dopu štena je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, prerada autorskog 
djela u parodiju, karikaturu i pasti š, u mjeri koja je potrebna za njez in smisao (humora, kritike 
djela koje je predmet parodije, karikature ili pasti ša, kritike dru štvenih doga đaja i pojava i 
slično), u skladu s dobrim obi čajima.  
Korištenje autorskih djela u svrhu upoznavanja ili isku šavanja ure đaja 
Članak 207.  
Dopu šteno je trgovinama koje prodaju fonograme ili videograme ili ure đaje za 
umno žavanje ili za prijam zvuka ili slike, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja 
naknade, snimanje autorskih djela i predmeta srodnih prava na nosa če zvuka, slike ili tekst a, 
njihovo priop ćavanje s tih nosa ča, kao i priop ćavanje autorskih djela ili predmeta srodnih 
prava koja se emitiraju, u opsegu potrebnom za upoznavanje ili isku šavanje rada tih 
fonograma ili videograma ili ure đaja neposrednim kupcima ili za njihov poprava k. 
Posebna ograni čenja za radnje ovla štenog korisnika ra čunalnog programa  
Članak 208.  
(1) Dopu šteno je ovla štenom korisniku ra čunalnog programa, bez odobrenja nositelja 
prava i bez pla ćanja naknade:  
– umno žiti i preraditi ra čunalni program ako je to nu žno za kori štenje ra čunalnog 
programa u skladu s njegovom namjeravanom svrhom, uklju čujući i za ispravljanje pogre šaka 
– izraditi sigurnosni primjerak ra čunalnog programa, ako je to potrebno za kori štenje 
programa  
– promatrati, prou čavati ili ispitivati rad ra čunalnog programa radi utvr đivanja ideja i 
načela na kojima se zasniva bilo koji element programa, ako to čini prilikom izvo đenja bilo 
koje od radnji u čitavanja, prikazivanja, izvo đenja, preno šenja ili pohranjivanja ra čunalnog 
programa, koju je ovla šten po duzimati.  
(2) Ugovorne odredbe suprotne odredbama ovoga članka ni štetne su.  
Dekompiliranje ra čunalnog programa  
Članak 209.  (1) Dopu šteno je ovla štenom korisniku ra čunalnog programa kojemu prethodno nisu bili 
dostupni podaci za postizanje interoperabilnosti  računalnog programa, bez odobrenja nositelja 
prava i bez pla ćanja naknade, umno žavanje koda ra čunalnog programa i prevo đenje njegova 
oblika koje je nu žno za dobivanje podataka potrebnih za postizanje interoperabilnosti 
nezavisno stvorenog ra čunalnog progr ama s drugim programima, ako su te radnje ograni čene 
samo na one dijelove izvornog programa koji su potrebni za postizanje interoperabilnosti.  
(2) Podaci dobiveni na na čin opisan u stavku 1. ovoga članka ne smiju se:  
– koristiti za ciljeve druk čije od post izanja interoperabilnosti nezavisno stvorenog 
računalnog programa  
– prenositi drugima, osim kad je to potrebno za postizanje interoperabilnosti nezavisno 
stvorenog programa  
– koristiti za razvoj, proizvodnju ili promid žbu drugog programa, bitno sli čnog u s vojem 
izražaju, ili za bilo koju drugu radnju kojom se nanosi povreda autorskom pravu.  
(3) Ugovorne odredbe suprotne odredbama ovoga članka ni štetne su.  
Posebna ograni čenja za radnje ovla štenog korisnika autorske baze podataka  
Članak 210.  
(1) Dopu šteno je ovlaštenom korisniku autorske baze podataka ili njezina primjerka, bez 
odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, izvr šiti bilo koju radnju kori štenja koja je 
nužna za pristup sadr žaju baze podataka ili njezino redovito kori štenje.  
(2) Ako je korisn ik ovla šten samo za dio baze podataka, stavak 1. ovoga članka odnosi se 
samo na taj dio baze podataka.  
(3) Ugovorne odredbe suprotne odredbama ovoga članka ni štetne su.  
Posebna ograni čenja za radnje ovla štenog korisnika neelektroni čke neoriginalne baze pod ataka  
Članak 211.  
Dopu šteno je ovla štenom korisniku objavljene neelektroni čke neoriginalne baze 
podataka, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, obavljati radnje izvla čenja 
sadržaja i radnje ponovnog kori štenja baze podataka za privatne svrh e. 
Slobodno kori štenje radi javne sigurnosti  
Članak 212.  
Dopu šteno je, bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, koristiti autorsko 
djelo, uklju čujući autorsku bazu podataka, kao i predmete srodnih prava, uklju čujući 
neoriginalnu bazu podataka,  u mjeri i na na čin kojim se ostvaruju potrebe javne sigurnosti.  
Obveze nositelja prava  
Članak 213.  
(1) Kad je prema odredbama ovoga dijela ovoga Zakona dopu šteno kori štenje autorskog 
djela ili predmeta srodnog prava bez odobrenja nositelja prava ili bez o dobrenja nositelja 
prava i bez pla ćanja naknade, a kori štenje ili pristup su im onemogu ćeni primjenom tehni čkih 
mjera iz članka 276. ovoga Zakona, nositelji prava ili druge osobe koje su te mjere primijenile 
ili koje imaju ovlast i mogu ćnosti otkloniti ih dužni su, osiguravanjem posebnih mjera ili 
sklapanjem sporazuma, omogu ćiti korisnicima ili njihovim udrugama pristup tim autorskim 
djelima ili predmetima srodnih prava i njihovo kori štenje u skladu s ograni čenjima iz ovoga 
dijela ovoga Zakona.  
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na ra čunalne programe.  (3) Ako osobe koje su primijenile tehni čke mjere iz stavka 1. ovoga članka ili koje imaju 
ovlast i mogu ćnosti otkloniti ih ne postupe u skladu s odredbama stavka 1. ovoga članka, 
osoba koja tvrdi da je na temelju neke od odredaba ovoga dijela ovoga Zakona ovla štena 
koristiti se autorskim djelom ili predmetom srodnog prava bez odobrenja nositelja prava ili 
bez odobrenja nositelja prava i bez pla ćanja naknade, mo že podnijeti tu žbu protiv nosite lja 
prava odnosno druge osobe koja je primijenila tehni čke mjere ili koja ima ovlast i mogu ćnost 
otkloniti ih, u kojoj zahtijeva omogu ćavanje pristupa autorskom djelu ili predmetu srodnog 
prava i njihovo kori štenje u skladu s ograni čenjem iz ovoga dijela o voga Zakona. Tu žitelj je u 
tužbi du žan dokazati da su ispunjene pretpostavke iz članka 181. ovoga Zakona.  
(4) Osoba koja tvrdi da je na temelju neke od odredaba ovoga dijela ovoga Zakona 
ovlaštena koristiti se autorskim djelom ili predmetom srodnog prava b ez odobrenja ili bez 
odobrenja i bez pla ćanja naknade ili nositelj prava odnosno druga osoba koja je primijenila 
tehni čke mjere za štite pristupa ili kori štenja autorskih djela ili predmeta srodnih prava ili koja 
ima ovlast i mogu ćnosti otkloniti ih mo že od Vijeća stru čnjaka zatra žiti posredovanje u 
pogledu pristupa i kori štenja u skladu s nekim od ograni čenja iz ovoga dijela ovoga Zakona. 
Vijeće stru čnjaka obavit će posredovanje u skladu s odredbama iz članka 239. ovoga Zakona.  
(5) Tehni čke mjere iz ovoga članka za štićene su u skladu s člankom 276. ovoga Zakona.  
(6) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na autorska djela i predmete srodnih prava 
koji su u činjeni dostupnim javnosti prema dogovorenim uvjetima na na čin da im pripadnici 
javnosti mogu pristupiti  s mjesta i u vrijeme koje sami odaberu.  
(7) Nositelj prava odnosno druga osoba koja je primijenila tehni čke mjere ili koja ima 
ovlast i mogu ćnosti otkloniti ih mora, s ciljem osiguranja u činkovite primjene ovoga članka, 
jasno i vidljivo na svakom primjerk u autorskog djela ili predmeta srodnog prava 
proizvedenom ili uvezenom u gospodarske svrhe ozna čiti primjenu tehni čkih mjera, navode ći 
podatke o tehni čkoj mjeri i njezinim u čincima te svoje ime i adresu za kontakt.  
DIO PETI  
OSTVARIVANJE AUTORSKOG I SRODNIH  PRAVA  
Poglavlje 1.  
OPĆE ODREDBE  
Ostvarivanje prava  
Članak 214.  
(1) Ostvarivanje autorskog ili srodnih prava obuhva ća sljede će radnje:  
– davanje odobrenja za kori štenje autorskih djela i predmeta srodnih prava (u daljnjem 
tekstu: predmeti za štite), osim kad odobrenje prema odredbama ovoga Zakona nije potrebno  
– naplatu cijene za kori štenje predmeta za štite, ako se koriste uz pla ćanje naknade 
izražene kao cijene kori štenja  
– raspodjelu napla ćenog prihoda od prava nositeljima prava  
– nadzor nad kori štenjem predmeta za štite 
– pokretanje i vo đenje postupaka za štite u slu čaju povrede prava koja se ostvaruju i  
– druge radnje ostvarivanja autorskog i srodnih prava.  
(2) Ostvarivanje prava mo že biti individualno i kolektivno.  
(3) Prihod od prava je prihod koji za račun nositelja prava od kori štenja predmeta za štite 
ostvari sam nositelj prava ili osoba koju on ovlasti za ostvarivanje prava, uklju čujući 
organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava iz članka 216. stavka 2. ovoga Zakona, bez 
obzira na to proizlazi li takav prihod iz isklju čivog prava ili iz kori štenja predmeta za štite bez 
odobrenja nositelja prava, ali uz pla ćanje naknade po ovome Zakonu.  (4) Korisnik je svaka osoba ili subjekt koji poduzima radnje kori štenja predmeta za štite za 
koje je potrebno odobrenje nositelja prava ili pla ćanje naknade izra žene kao cijene kori štenja, 
a koji nije potro šač (u daljnjem tekstu: korisnik).  
Individualno ostvarivanje prava  
Članak 215.  
(1) Individualno ostvarivanje prava je ostvarivanje prava koje se odnosi na pojed inačno 
korištenje odre đenog predmeta za štite prema odgovaraju ćem ugovoru izme đu nositelja prava i 
korisnika predmeta za štite, koje obavlja sam nositelj prava osobno ili putem zastupnika.  
(2) Poslove opunomo ćenog zastupnika mo že obavljati odvjetnik, specija lizirana pravna 
osoba za ostvarivanje autorskog i srodnih prava te organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava.  
(3) Specijalizirana pravna osoba za ostvarivanje autorskog i srodnih prava je trgova čko 
društvo ili druga pravna osoba koja kao svoju glavnu d jelatnost ima individualno ostvarivanje 
autorskog i srodnih prava i ima zaposlenu barem jednu osobu sa zavr šenim diplomskim 
sveučilišnim studijem pravne struke.  
Kolektivno ostvarivanje prava  
Članak 216.  
(1) Kolektivno ostvarivanje prava obavlja se, u pravi lu, putem organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava, pod pretpostavkama i na na čin koji su ure đeni u ovom dijelu ovoga 
Zakona.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava je organizacija koja je na temelju ovoga 
Zakona, punomo ći ili ugovora ovla štena ostvarivati autorska ili srodna prava za dva ili vi še 
nositelja prava, neovisno o tome djeluje li u svoje ime ili u ime nositelja prava, za njihovu 
zajedni čku korist, kojoj je to jedina ili glavna svrha i koja:  
– pripada ili je pod kontrolom svojih članova i  
– ustrojena je na neprofitnoj osnovi.  
(3) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je postupati u najboljem interesu 
nositelja prava čija prava zastupa te nositeljima prava ne smije nametati obveze koje nisu 
objektivno nu žne za za štitu n jihovih prava i interesa te za u činkovito upravljanje njihovim 
pravima.  
(4) Kolektivno ostvarivanje prava mo že se obavljati i putem neovisnog upravlja čkog 
subjekta, pod pretpostavkama i na na čin koji su ure đeni u ovom dijelu ovoga Zakona.  
(5) Neovisni upra vljački subjekt je svaka organizacija koja je na temelju ugovora 
ovlaštena ostvarivati autorska ili srodna prava za dva ili vi še nositelja prava, neovisno o tome 
djeluje li u svoje ime ili u ime nositelja prava, za njihovu zajedni čku korist, kojoj je to je dina 
ili glavna svrha i koja:  
– ni u cijelosti ni u dijelu ne pripada svojim članovima, niti je pod njihovom kontrolom, 
bilo direktno bilo indirektno, i  
– ustrojena je na profitnoj osnovi.  
(6) Producenti, organizacije za emitiranje i nakladnici koji ostvar uju vlastita prava, kao i 
prava drugih nositelja prava koja su im ustupljena pojedina čnim ugovorima ili drugim 
sporazumima te koji djeluju u vlastitom interesu ne smatraju se neovisnim upravlja čkim 
subjektima iz stavka 5. ovoga članka, kao ni menad žeri i a genti nositelja prava koji djeluju 
kao posrednici i zastupaju nositelje prava u njihovim odnosima s organizacijama za 
kolektivno ostvarivanje prava.  (7) Repertoar je skup autorskih djela ili predmeta srodnih prava za koje organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava ili neovisni upravlja čki subjekt ostvaruje prava.  
Kolektivno ostvarivanje autorskih prava  
Članak 217.  
(1) Kolektivno ostvarivanje prava obuhva ća sljede ća autorska imovinska prava:  
1. za nescenska glazbena djela s rije čima ili bez rije či i knji ževna djela:  
a) pravo javnog izvo đenja 
b) pravo javnog preno šenja 
c) pravo javnog priop ćavanja fiksiranog djela  
d) pravo javnog prikazivanja  
e) pravo činjenja dostupnim javnosti  
f) pravo javnog priop ćavanja emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravni m protokom i 
činjenja dostupnim javnosti  
g) pravo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, pri davanju 
pristupa javnosti djelima koje su u čitali korisnici na platformama za dijeljenje sadr žaja putem 
interneta  
h) pravo umno žavanja zvu čnim snimanjem na fonograme i distribuiranja takvih zvu čnih 
zapisa  
2. za novinarska djela, uvr štena u informativne publikacije:  
a) pravo činjenja dostupnim javnosti i pravo umno žavanja radi činjenja dostupnim 
javnosti  
b) pravo umno žavanja, distribuiranja i priop ćavanja javnosti novinarskih autorskih djela 
izdvojenih iz pisanih, elektroni čkih i drugih medija i publikacija grupiranjem po temama, kad 
to radi osoba razli čita od nakladnika medija  
3. za djela vizualnih umjetnosti:  
a) pravo  slijeđenja.  
(2) Osim prava iz stavka 1. ovoga članka, i druga autorska prava mogu se ostvarivati 
kolektivno ako u stavku 3. ovoga članka nije propisano da se moraju ostvarivati samo putem 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  
(3) Sljede ća autorsk a imovinska prava mogu se ostvarivati samo putem organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava:  
1. za nescenska glazbena djela s rije čima ili bez rije či i knji ževna djela:  
a) pravo emitiranja, uklju čujući emitiranje putem satelita  
b) pravo reemitiranja, uklju čujući kabelsko reemitiranje  
c) pravo prijenosa izravnim protokom  
d) pravo umno žavanja i priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, u 
okviru prate će internetske usluge  
e) pravo prerade koje se odnosi na:  
– uvrštavanje glazbenih dj ela s rije čima ili bez rije či u audiovizualna djela kao što su 
glazbene, zabavne, mozai čne i sli čne emisije, uklju čujući prilagodbu i glazbenu obradu u tu 
svrhu  
– korištenje glazbenih djela s rije čima ili bez rije či na na čine za koje je ono prema svojoj 
biti namijenjeno, kao što su koncertna ili studijska izvedba ili izvedba glazbe uz ples, 
uklju čujući prilagodbu i glazbenu obradu u tu svrhu te  – uvrštavanje glazbenih djela s rije čima ili bez rije či kao pozadinske glazbe uz govor ili 
radnje koje se same po sebi ne izvode prema unaprijed napisanom detaljnom scenariju, 
uklju čujući prilagodbu i glazbenu obradu u tu svrhu,  
pod uvjetom da korisnik ima odobrenje za emitiranje, reemitiranje, prijenos izravnim 
protokom ili priop ćavanje javnosti, uklju čujući činjenje  dostupnim javnosti, u okviru prate će 
internetske usluge  
f) pravo prerade koje se odnosi na:  
– prilago đavanje  
– glazbenu obradu te  
– uvrštavanje glazbenih djela s rije čima ili bez rije či u druge vrste autorskih djela, kao što 
su audiovizualna djela, u pred mete srodnih prava i u druge vrste sadr žaja koje u čitavaju 
korisnici usluga za dijeljenje sadr žaja putem interneta, pod uvjetom da davatelj usluge 
dijeljenja sadr žaja putem interneta ima odobrenje za umno žavanje i priop ćavanje javnosti, 
uklju čujući činjenj e dostupnim javnosti, pri davanju pristupa javnosti djelima koje su u čitali 
korisnici na platformama za dijeljenje sadr žaja putem interneta  
g) pravo umno žavanja koje podrazumijeva zvu čno snimanje, uklju čujući stvaranje 
fonograma, kao i uvr štavanje nescensk og glazbenog djela s rije čima ili bez rije či u 
audiovizualno djelo u skladu s to čkom 1. podto čkama e) i f) ovoga stavka, uklju čujući 
stvaranje videograma  
h) ostvarivanje naknade za iznajmljivanje iz članka 34. stavaka 2. i 6. ovoga Zakona  
i) ostvarivanje n aknade za javnu posudbu iz članka 34. stavaka 3. i 7. ovoga Zakona  
j) ostvarivanje naknade za priop ćavanje javnosti narodnih knji ževnih i umjetni čkih 
tvorevina iz članka 18. stavka 7. ovoga Zakona  
k) ostvarivanje prava na daljnje kori štenje efemernih snimk i iz članka 190. stavka 3. 
ovoga Zakona  
2. za novinarska djela, kao što su članci, fotografije i audiovizualni prilozi, uvr štena u 
informativne publikacije:  
a) pravo iznajmljivanja iz članka 34. stavka 2. ovoga Zakona kad se novinarska djela 
uvrštena u tis kane informativne publikacije daju pripadnicima javnosti na kori štenje u 
ograni čenom razdoblju, na mjestima pristupa čnim javnosti, kao što su ugostiteljski objekti, uz 
ostvarivanje izravne ili neizravne imovinske ili komercijalne koristi  
b) ostvarivanje na knade za javnu posudbu iz članka 34. stavka 3. ovoga Zakona  
c) pravo na udio u naknadi nakladnika informativnih publikacija iz članka 167. stavka 1. 
ovoga Zakona  
3. za audiovizualna djela:  
a) pravo reemitiranja, uklju čujući kabelsko reemitiranje  
b) pravo p rijenosa programa izravnim protokom  
c) ostvarivanje naknade za iznajmljivanje iz članka 92. stavka 2. ovoga Zakona  
d) ostvarivanje naknade za javnu posudbu iz članka 34. stavka 3. ovoga Zakona  
4. za sva autorska djela, osim za ra čunalne programe i autorske  baze podataka:  
a) pravo umno žavanja, distribuiranja, priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, u korist institucija kulturne ba štine, za nekomercijalne svrhe, djela koja su 
nedostupna na tr žištu u smislu članka 17. ovoga Zakona, a ko ja su trajni dio zbirke institucije 
kulturne ba štine 
b) ostvarivanje naknade za umno žavanje autorskog djela za privatno kori štenje iz članka 
183. stavaka 2. i 3. ovoga Zakona  c) ostvarivanje naknade za umno žavanje i distribuiranje autorskog djela korištenjem 
ograni čenja autorskog prava uvr štavanjem u zbirke, iz članka 197. stavka 3. ovoga Zakona.  
Kolektivno ostvarivanje srodnih prava  
Članak 218.  
(1) Kolektivno ostvarivanje prava obuhva ća sljede ća srodna prava iz ovoga Zakona:  
1. prava umjetnika izv ođača, u odnosu na izvedbe fiksirane na fonogramima, uklju čujući 
one koje su ugra đene u audiovizualno djelo na kojima su prava zadr žana u skladu s člankom 
136. stavkom 3. ovoga Zakona:  
a) pravo javnog priop ćavanja fiksirane izvedbe  
b) pravo javnog priop ćavanja emitiranja, reemitiranja, prijenosa izravnim protokom i 
činjenja dostupnim javnosti  
c) pravo činjenja dostupnim javnosti  
d) pravo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, pri davanju 
pristupa javnosti izvedaba koje su u čitali ko risnici na platformama za dijeljenje sadr žaja 
putem interneta  
e) pravo umno žavanja, u vezi s pravom činjenja dostupnim javnosti, iz članka 149. stavka 
4. ovoga Zakona  
2. prava proizvo đača fonograma, za fonograme:  
a) pravo činjenja dostupnim javnosti  
b) pra vo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, pri davanju 
pristupa javnosti fonogramima koje su u čitali korisnici na platformama za dijeljenje sadr žaja 
putem interneta  
3. prava nakladnika informativnih publikacija, za informativne publ ikacije:  
a) pravo umno žavanja, distribuiranja i priop ćavanja javnosti iz članka 165. stavka 1. 
podstavaka od 1. do 3. ovoga Zakona, dijelova informativnih publikacija, izdvojenih iz 
pisanih, elektroni čkih i drugih medija i publikacija grupiranjem po temama , kad to radi osoba 
različita od nakladnika medija.  
(2) Osim prava iz stavka 1. ovoga članka, i druga srodna prava mogu se ostvarivati 
kolektivno ako u stavku 3. ovoga članka nije propisano da se moraju ostvarivati samo putem 
organizacije za kolektivno ost varivanje prava.  
(3) Sljede ća srodna prava mogu se ostvarivati samo putem organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava:  
1. prava umjetnika izvo đača, za izvedbe fiksirane na fonogramima, uklju čujući one koje 
su ugra đene u audiovizualno djelo na kojima su prava zadr žana u skladu s člankom 136. 
stavkom 3. ovoga Zakona:  
a) pravo emitiranja, uklju čujući emitiranje putem satelita  
b) pravo reemitiranja, uklju čujući kabelsko reemitiranje  
c) pravo prijenosa izravnim protokom  
d) pravo umno žavanja i priop ćavanja jav nosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, u 
okviru prate će internetske usluge  
e) ostvarivanje naknade za iznajmljivanje iz članka 135. stavka 2. ovoga Zakona  
f) ostvarivanje naknade za javnu posudbu iz članka 135. stavka 1. ovoga Zakona  
g) pravo umno žavanja, distribuiranja, priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, u korist institucija kulturne ba štine, za nekomercijalne svrhe, izvedaba koje su nedostupne na tr žištu u smislu članka 17. ovoga Zakona, a koje su trajni dio zbirke 
institucije kulturne ba štine 
h) ostvarivanje dodatne godi šnje naknade iz članka 147. ovoga Zakona  
i) ostvarivanje naknade za umno žavanje za privatno kori štenje iz članka 185. stavka 1. 
ovoga Zakona  
j) ostvarivanje prava na daljnje kori štenje efemernih snimki  iz članka 190. stavka 3. 
ovoga Zakona  
k) ostvarivanje naknade za umno žavanje i distribuiranje izvedbe kori štenjem ograni čenja 
prava umjetnika izvo đača uvr štavanjem u zbirke, iz članka 197. stavka 1. ovoga Zakona  
2. prava proizvo đača fonograma, za fonograme, uklju čujući za one koji su ugra đeni u 
audiovizualno djelo, na kojima su prava zadr žana u skladu s člankom 142. stavkom 3. ovoga 
Zakona:  
a) pravo umno žavanja i pravo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim 
javnosti, u okviru prate će internetske usluge  
b) ostvarivanje, u skladu s člankom 142. stavkom 1. podstavkom 6. ovoga Zakona, udjela 
u jedinstvenoj primjerenoj naknadi za: javno priop ćavanje, javno prikazivanje, emitiranje, 
reemitiranje, prijenos izravnim protokom, javno priop ćavan je emitiranja, reemitiranja, 
prijenosa izravnim protokom i činjenja dostupnim javnosti te svako drugo priop ćavanje 
javnosti fonograma izdanih u komercijalne svrhe  
c) ostvarivanje naknade za javnu posudbu iz članka 142. stavka 1. podstavka 2. ovoga 
Zakona  
d) pravo iznajmljivanja  
e) pravo umno žavanja, distribuiranja, priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, u korist institucija kulturne ba štine, za nekomercijalne svrhe, fonograma 
koji su nedostupni na tr žištu u smislu članka 17. ovoga Z akona, a koji su trajni dio zbirke 
institucije kulturne ba štine 
f) ostvarivanje naknade za umno žavanje za privatno kori štenje iz članka 185. stavka 1. 
ovoga Zakona  
g) ostvarivanje naknade za umno žavanje i distribuiranje fonograma kori štenjem 
ograni čenja pr ava proizvo đača fonograma uvr štavanjem u zbirke, iz članka 197. stavka 3. 
ovoga Zakona  
3. prava audiovizualnog producenta, za videograme:  
a) pravo umno žavanja, distribuiranja, priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, u korist institu cija kulturne ba štine, za nekomercijalne svrhe, videograma 
koji su nedostupni na tr žištu u smislu članka 17. ovoga Zakona, a koji su trajni dio zbirke 
institucije kulturne ba štine 
b) ostvarivanje naknade za javnu posudbu iz članka 152. podstavka 2. ovoga Z akona  
c) ostvarivanje naknade za umno žavanje za privatno kori štenje iz članka 185. stavka 1. 
ovoga Zakona  
4. prava nakladnika informativnih publikacija, za informativne publikacije u cijelosti ili u 
dijelu:  
a) pravo iznajmljivanja iz članka 165. stavka 1. podstavka 2. ovoga Zakona kad se 
informativna publikacija daje pripadnicima javnosti na kori štenje u ograni čenom razdoblju, na 
mjestima pristupa čnim javnosti kao što su ugostiteljski objekti, uz ostvarivanje izravne ili 
neizravne imovinske ili komercijalne  koristi  b) pravo umno žavanja i priop ćavanja javnosti na bilo koji na čin, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, kad informativnu publikaciju ili bilo koji njezin dio na internetu  koristi 
pružatelj usluga informacijskog dru štva, iz članka 166. ovoga Zakona  
c) pravo umno žavanja, distribuiranja, priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti iz članka 165. stavka 1. podstavaka od 1. do 3. ovoga Zakona, u korist 
instit ucija kulturne ba štine, za nekomercijalne svrhe, informativnih publikacija koje su 
nedostupne na tr žištu u smislu članka 17. ovoga Zakona, a koje su trajni dio zbirke institucije 
kulturne ba štine 
d) ostvarivanje naknade za javnu posudbu iz članka 165. stav ka 1. podstavka 2. ovoga 
Zakona  
e) ostvarivanje naknade za umno žavanje za privatno kori štenje iz članka 185. stavka 1. 
ovoga Zakona, vezano uz pravo umno žavanja iz članka 165. stavka 1. podstavka 1. ovoga 
Zakona  
5. prava nakladnika za pisana izdanja:  
a) os tvarivanje naknade za umno žavanje za privatno kori štenje iz članka 185. stavaka 3. i 
4. ovoga Zakona.  
Individualno ostvarivanje prava organizacije za emitiranje  
Članak 219.  
(1) Odredbe članaka 217. i 218. ovoga Zakona ne primjenjuju se na pravo reemitiranj a, 
uklju čujući kabelsko reemitiranje, pravo prijenosa izravnim protokom, pravo umno žavanja i 
priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, u okviru prate će internetske 
usluge, te pravo priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim  javnosti, pri davanju 
pristupa javnosti programskih signala koje su u čitali korisnici na platformama za dijeljenje 
sadržaja putem interneta, koja pripadaju organizaciji za emitiranje u pogledu njezinih vlastitih 
programskih signala.  
(2) Odredba stavka 1. ovoga članka odnosi se na vlastita prava organizacije za emitiranje, 
kao i na ona prava koja su joj ustupili osnivanjem prava iskori štavanja ili prenijeli drugi 
nositelji autorskih i srodnih prava.  
(3) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na prava na nak nadu koja prema članku 97. 
stavku 4. i članku 101. stavku 4. ovoga Zakona pripadaju autorima i umjetnicima izvo đačima 
te na druga neodreciva prava autora i umjetnika izvo đača iz ovoga Zakona.  
Posebne odredbe o odre đenim vrstama prerada  
Članak 220.  
(1) Prav o prerade koje se odnosi na uvr štavanje nescenskog glazbenog djela s rije čima ili 
bez rije či u kinematografske, televizijske, dokumentarne, crtane, reklamne ili druge filmove, u 
dramske, dokumentarne i sli čne serije te u najavi ili odjavi emisija, filmova ili serija ili u 
prepoznatljivom kratkom zvu čnom ili audiovizualnom segmentu (jingleu) ostvaruje se 
individualno.  
(2) Za sve druge slu čajeve uvr štavanja nescenskog  glazbenog djela s rije čima ili bez rije či 
u audiovizualna djela prava se ostvaruju u skladu s člankom 217. stavkom 3. to čkom 1. 
podto čkama e), f) i g) ovoga Zakona.  
Posebne odredbe o kolektivnom ostvarivanju prava na naknadu za umno žavanje za privatno 
korištenje  
Članak 221.  (1) Sve organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koje ostvaruju prava na naknadu za 
umno žavanje za privatno kori štenje za autore i nositelje srodnih prava du žne su pisanim 
ugovorom ovlastiti jednu od njih da poslove ostvarivanja pr ava na naknadu za istovrsne 
nosače zvuka, slike ili teksta i istovrsne tehni čke ure đaje iz članka 184. stavaka od 1. do 4. 
ovoga Zakona obavlja u ime i za ra čun drugih organizacija koje sudjeluju u tom ugovoru ili u 
svoje ime, a za ra čun tih drugih organiz acija za kolektivno ostvarivanje prava.  
(2) Ako se nakon sklapanja pisanog ugovora izme đu organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka pojavi neka nova organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava koja ostvaruje prava na naknadu  za istovrsne nosa če zvuka, slike ili teksta i 
istovrsne tehni čke ure đaje, ona je du žna pod istim uvjetima pristupiti postoje ćem ugovoru 
izme đu postoje ćih organizacija.  
(3) Obveza na dostavu podataka iz članka 234. ovoga Zakona postoji samo u odnosu na 
onu organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava koja obavlja poslove ostvarivanja prava za 
druge organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  
(4) Obveza iz stavka 1. ovoga članka o zaklju čenju ugovora kojim organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava im enuju jednu organizaciju za ostvarivanje njihovih prava, kao 
i obveza iz stavka 3. ovoga članka o dostavi podataka samo jednoj organizaciji za kolektivno 
ostvarivanje prava ne primjenjuje se ako za odbijanje sklapanja takvog ugovora postoje 
opravdani razlo zi koji moraju biti odgovaraju će obrazlo ženi. 
Posebne odredbe o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava na novinarskim djelima i 
informativnim publikacijama  
Članak 222.  
(1) Autori novinarskih djela i nakladnici informativnih publikacija mogu osnovati 
zajedni čku organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava, čija op ća skup ština odlu čuje o 
udjelu u naknadi iz članka 167. stavka 1. ovoga Zakona te o podjeli naknade iz članka 168. 
stavka 2. ovoga Zakona.  
(2) Ako se ne osnuje zajedni čka, nakladnici  informativnih publikacija mogu osnovati 
svoju organizaciju za kolektivno ostvarivanje autorskih prava koja im pripadaju prema 
ugovorima o narud žbi, ugovorima o radu, drugim ugovorima, aktima kojima se ure đuju radni 
odnosi i prema ovome Zakonu, kao i za os tvarivanje prava nakladnika informativnih 
publikacija, a autori novinarskih djela mogu osnovati svoju organizaciju za kolektivno 
ostvarivanje autorskih novinarskih prava.  
(3) U slu čaju iz stavka 2. ovoga članka organizacija za kolektivno ostvarivanje prava  
nakladnika informativnih publikacija iz članka 166. ovoga Zakona du žna je organizaciji za 
kolektivno ostvarivanje autorskih novinarskih prava isplatiti udio u naknadi, sukladno članku 
167. stavku 1. ovoga Zakona, prema njihovu me đusobnom sporazumu.  
(4) U slučaju iz stavka 2. ovoga članka podjela naknade za autorska novinarska djela 
stvorena po narud žbi ili u radnom odnosu, sukladno članku 168. stavku 2. ovoga Zakona, 
određuju se sporazumom izme đu organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koju osnuju 
nakladnici informativnih publikacija i organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koju 
osnuju autori novinarskih djela.  
(5) Sporazume iz stavaka 3. i 4. ovoga članka organizacije za kolektivno ostvarivanje 
prava du žne su sklopiti u roku od godine dana, ra čunaju ći od datuma kasnije izdanog 
odobrenja za obavljanje djelatnosti kolektivnog ostvarivanja prava sukladno ovom Zakonu. 
Ako u navedenom roku ne bude sklopljen sporazum, bilo koja od organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava mo že zatra žiti posredova nje Vije ća stru čnjaka sukladno članku 239. ovoga 
Zakona.  (6) Umjesto postupka pred Vije ćem stru čnjaka iz stavka 5. ovoga članka, strane mogu 
sklopiti arbitra žni sporazum radi provo đenja arbitra že pred arbitra žnim sudom u sastavu iz 
članka 237. ovoga Zakona , u postupku u kojem se na odgovaraju ći način primjenjuje članak 
236. ovoga Zakona i u kojem arbitra žni sud donosi pravorijek kojim se odre đuje udio u 
naknadi, sukladno članku 167. stavku 1. ovoga Zakona, i podjela naknade, sukladno članku 
168. stavku 2. o voga Zakona, koji zamjenjuje sporazume iz stavaka 3. i 4. ovoga članka.  
(7) U slu čajevima iz članka 169. ovoga Zakona svaka naknada za kori štenje bilo kojeg 
autorskog djela ili predmeta srodnog prava, koja se ostvaruje u sustavu kolektivnog 
ostvarivanja pr ava, pripada nakladnicima informativnih publikacija u kojima su objavljeni.  
Posebne odredbe o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava za djela nedostupna na 
tržištu 
Članak 223.  
(1) Odobrenje za umno žavanje, distribuiranje, priop ćavanje javnosti,  uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, za nekomercijalne svrhe, autorskih djela i predmeta srodnih prava koji su 
nedostupni na tr žištu u smislu članka 17. ovoga Zakona, a koji su trajni dio njihovih zbirki, 
institucije kulturne ba štine u Republici Hrvat skoj du žne su tra žiti od odgovaraju ćih 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koje imaju sjedi šte u Republici Hrvatskoj, ako 
postoje. Ako takve organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ne postoje u Republici 
Hrvatskoj, primjenjuje se članak 192 . ovoga Zakona.  
(2) Odgovaraju će organizacije za kolektivno ostvarivanje prava mogu izdati odobrenje za 
korištenje autorskih djela i predmeta srodnih prava koji su nedostupni na tr žištu institucijama 
kulturne ba štine u Republici Hrvatskoj, za kori štenje u bilo kojoj dr žavi članici Europske 
unije.  
(3) Podatke o odobrenjima iz ovoga članka organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
dužne su dostaviti Uredu Europske unije za intelektualno vlasni štvo, u skladu s člankom 17. 
stavkom 5. ovoga Zakona.  
Pretposta vke za obavljanje djelatnosti kolektivnog ostvarivanja prava  
Članak 224.  
(1) Kolektivno ostvarivanje prava na podru čju Republike Hrvatske mo že obavljati 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja za obavljanje takve djelatnosti ima 
odobrenje Zavoda . 
(2) Odobrenje iz stavka 1. ovoga članka Zavod izdaje na zahtjev udruzi ili drugoj 
organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava, koja zadovoljava sljede će pretpostavke:  
– ima sjedi šte ili poslovni nastan u Europskoj uniji  
– ima odgovaraju će materijalne i  ljudske resurse za obavljanje djelatnosti kolektivnog 
ostvarivanja prava te  
– kolektivno ostvarivanje prava obavlja kao jedinu ili glavnu djelatnost.  
(3) Smatra se da organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ispunjava uvjete iz stavka 
2. podstavka 2.  ovoga članka ako ima:  
– poslovni prostor opremljen informati čkom i komunikacijskom opremom primjerenom 
za ispunjavanje propisanih obveza koje proizlaze iz obavljanja djelatnosti kolektivnog 
ostvarivanja prava te  
– stručnu slu žbu za obavljanje pravnih i fi nancijskih poslova, u kojoj je zaposlena 
najmanje jedna osoba sa zavr šenim integriranim preddiplomskim i diplomskim sveu čilišnim 
studijem prava ili istovjetnim studijem prava sukladno ranije va žećim propisima, koja ima 
najmanje dvije godine stru čnog iskust va na poslovima ostvarivanja autorskog i srodnih prava i znanje engleskog, francuskog ili njema čkog jezika, te najmanje jedna osoba čije stru čne 
kvalifikacije udovoljavaju propisima za vo đenje ra čunovodstva i koja ima najmanje dvije 
godine stru čnog iskustv a na poslovima organiziranja i vo đenja ra čunovodstva.  
(4) Iznimno od odredbe stavka 3. podstavka 2. ovoga članka, obavljanje pravnih i 
računovodstvenih poslova organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že pisanim 
ugovorom povjeriti odvjetniku odnosno  pravnoj osobi koja je registrirana za obavljanje 
djelatnosti ra čunovodstva, ako udovoljavaju ostalim pretpostavkama propisanim u stavku 3. 
podstavku 2. ovoga članka. Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je nadzirati 
obavljanje tih poslova. Postojanje ugovora o obavljanju tih poslova nema utjecaja na du žnost 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava na ispunjavanje svih obveza sukladno ovom 
Zakonu.  
(5) Za kolektivno ostvarivanje prava Zavod mo že izdati odobrenje samo jednoj 
organizaciji z a kolektivno ostvarivanje prava za pojedinu vrstu prava i pojedinu kategoriju 
nositelja prava, uzev ši u obzir broj članova na temelju dobivenih punomo ći, broj ugovora o 
uzajamnom zastupanju s organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava u drugim dr žavam a, 
kao i druge okolnosti koje upu ćuju na to da bi ta organizacija za kolektivno ostvarivanje prava 
najučinkovitije obavljala poslove kolektivnog ostvarivanja prava.  
(6) Za organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava iz stavka 5. ovoga članka 
predmnijeva se da ima punomo ći za obavljanje poslova kolektivnog ostvarivanja prava za 
koje je ovla štena, za sve doma će i strane nositelje takvih prava, osim onog nositelja prava koji 
je izri čito u pisanom obliku obavijestio organizaciju za kolektivno ostvarivanje pra va da ne 
ostvaruje njegova prava.  
(7) Protiv rje šenja Zavoda donesenog u postupku izdavanja odobrenja iz stavka 1. ovoga 
članka nije dopu štena žalba, ali se mo že pokrenuti upravni spor.  
(8) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ostvaruje prava u sv oje ime ili u ime 
nositelja prava, a za ra čun nositelja prava.  
(9) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je na zahtjev korisnika 
obavijestiti ga o nositeljima prava čija prava ne ostvaruje na temelju obavijesti iz stavka 6. 
ovoga članka.  
(10) Organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i Zavod du žni su na svojim mre žnim 
stranicama na primjeren i vidljiv na čin objaviti podatak o predmnijevi iz stavka 6. ovoga 
članka i mogu ćnosti da se nositelji prava izuzmu od primjene te predmnijeve u skladu  sa 
stavkom 6. ovoga članka.  
(11) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja izdaje odobrenja za kori štenje 
internetskih prava na autorskim glazbenim djelima za vi še državnih podru čja (u daljnjem 
tekstu: multiteritorijalna odobrenja) du žna je imati  odgovaraju će informati čke kapacitete za 
elektroni čku obradu podataka koji su potrebni za izdavanje takvih odobrenja, utvr đivanje 
repertoara i pra ćenje njegova kori štenja, razmjenu podataka s nositeljima prava i pru žateljima 
internetskih usluga, izdavanje računa korisnicima, prikupljanje prihoda od prava te raspodjele 
iznosa nositeljima prava.  
(12) Zavod vodi evidenciju o organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava kojima je 
izdano odobrenje za obavljanje djelatnosti kolektivnog ostvarivanja prava na po dručju 
Republike Hrvatske. U pravilniku iz stavka 14. ovoga članka uredit će se koje podatke iz 
evidencije Zavod objavljuje na svojim mre žnim stranicama.  
(13) Ako povodom podnesenog zahtjeva za izdavanje odobrenja iz ovoga članka Zavod 
nije izdao odobrenje  zbog neispunjavanja pretpostavki iz ovoga članka, ponovljeni zahtjev 
istog podnositelja za izdavanje odobrenja za istu vrstu prava i istu kategoriju prava ne mo že se 
podnijeti prije isteka roka od pet godina od datuma podno šenja prvog zahtjeva.  (14) Sadr žaj zahtjeva za izdavanje odobrenja iz ovoga članka te popis dokumentacije koju 
je potrebno prilo žiti uz zahtjev uredit će se posebnim pravilnikom koji donosi ministar 
nadle žan za podru čje autorskog i srodnih prava, uz prethodnu suglasnost glavnog ravnatelj a 
Zavoda.  
Posebne pretpostavke za neovisne upravlja čke subjekte  
Članak 225.  
(1) Kolektivno ostvarivanje prava na podru čju Republike Hrvatske mo že obavljati 
neovisni upravlja čki subjekt koji ima sjedi šte ili poslovni nastan u Republici Hrvatskoj ili u 
drugo j državi članici Europske unije.  
(2) Ako ima sjedi šte ili poslovni nastan u Republici Hrvatskoj, neovisni upravlja čki 
subjekt mo že obavljati kolektivno ostvarivanje prava u Republici Hrvatskoj ako za obavljanje 
takve djelatnosti ima odobrenje Zavoda.  
(3) A ko ima sjedi šte ili poslovni nastan u nekoj drugoj dr žavi članici Europske unije, 
neovisni upravlja čki subjekt mo že obavljati kolektivno ostvarivanje prava u Republici 
Hrvatskoj ako po pravu dr žave u kojoj ima sjedi šte ili poslovni nastan mo že u toj dr žavi 
obavljati djelatnost kolektivnog ostvarivanja prava te je o namjeri obavljanja djelatnosti 
kolektivnog ostvarivanja prava u Republici Hrvatskoj prethodno obavijestio Zavod.  
(4) Odobrenje iz stavka 2. ovoga članka Zavod na zahtjev izdaje neovisnom 
upravlja čkom subjektu koji zadovoljava sljede će uvjete:  
– ima odgovaraju će materijalne i ljudske resurse za obavljanje djelatnosti kolektivnog 
ostvarivanja prava i  
– kolektivno ostvarivanje prava obavlja kao jedinu ili glavnu djelatnost.  
(5) Smatra se da neovisni upravlja čki subjekt ispunjava uvjete iz stavka 4. podstavka 1. 
ovoga članka ako ima:  
– poslovni prostor opremljen informati čkom i komunikacijskom opremom primjerenom 
za ispunjavanje propisanih obveza koje proizlaze iz obavljanja djelatnosti kolektivnog 
ostvarivanja prava te  
– stručnu slu žbu za obavljanje pravnih i financijskih poslova, u kojoj je zaposlena 
najmanje jedna osoba sa zavr šenim integriranim preddiplomskim i diplomskim sveu čilišnim 
studijem prava ili istovjetnim studijem prava sukladno ranije va žećim propisima, koja ima 
najmanje dvije godine stru čnog iskustva na poslovima ostvarivanja autorskog i srodnih prava 
i znanje engleskog, francuskog ili njema čkog jezika, te najmanje jedna osoba čije stru čne 
kvalifikacije udovoljavaju propisima za vo đenje r ačunovodstva i koja ima najmanje dvije 
godine stru čnog iskustva na poslovima organiziranja i vo đenja ra čunovodstva.  
(6) Iznimno od odredbe stavka 5. podstavka 2. ovoga članka, obavljanje pravnih i 
računovodstvenih poslova neovisni upravlja čki subjekt mo že pisanim ugovorom povjeriti 
odvjetniku odnosno pravnoj osobi koja je registrirana za obavljanje djelatnosti ra čunovodstva, 
ako udovoljavaju ostalim pretpostavkama propisanim u stavku 5. podstavku 2. ovoga članka. 
Neovisni upravlja čki subjekt du žan je nadzir ati obavljanje tih poslova. Postojanje ugovora o 
obavljanju tih poslova nema utjecaja na du žnost neovisnog upravlja čkog subjekta na 
ispunjavanje svih obveza sukladno ovom Zakonu.  
(7) Zavod će izdati odobrenje iz stavka 2. ovoga članka onom neovisnom upravl jačkom 
subjektu koji je pru žio relevantne pisane dokaze u obliku ugovora ili punomo ći da zastupa 
određene nositelje prava u pogledu odre đenog prava, kategorije prava i vrste djela ili 
predmeta srodnih prava, koji su u skladu s odredbama članka 224. stavka 6. ovoga Zakona 
izričito u pisanom obliku obavijestili organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava koja ima odobrenje Zavoda da ne ostvaruje njihova prava, i to za pojedinu vrstu prava koja nije 
navedena u članku 217. stavku 3. i članku 218. stavku 3. ov oga Zakona.  
(8) Protiv rje šenja Zavoda donesenog u postupku izdavanja odobrenja iz stavka 2. ovoga 
članka nije dopu štena žalba, ali se mo že pokrenuti upravni spor.  
(9) U pisanoj obavijesti Zavodu iz stavka 3. ovoga članka neovisni upravlja čki subjekt 
dužan je navesti sve podatke o svim nositeljima prava, uklju čujući podatke o pravima, 
kategorijama prava, vrstama djela ili predmeta srodnih prava koje za te nositelje prava na 
temelju dobivenih punomo ći namjerava ostvarivati. Zavod mo že od takvog subjekta zatr ažiti i 
druge podatke, kao što su pojedina čne punomo ći, identifikaciju nositelja prava i predmeta 
zaštite za koje ostvaruje prava, obavijesti nositelja prava dane u skladu s odredbama članka 
224. stavka 6. ovoga Zakona i sli čno. 
(10) Tijekom obavljanja kolektivnog ostvarivanja prava neovisni upravlja čki subjekt 
dužan je redovito obavje štavati Zavod o svim promjenama podataka iz stavaka 7. i 9. ovoga 
članka.  
(11) Neovisni upravlja čki subjekt ostvaruje prava u svoje ime ili u ime nositelja prava, a 
za ra čun nositelja prava.  
(12) Na neovisne upravlja čke subjekte ne primjenjuje se predmnijeva iz članka 224. 
stavka 6. ovoga Zakona, ve ć su du žni dokazati repertoar za koji su ovla šteni ostvarivati prava.  
(13) Neovisni upravlja čki subjekt du žan je na zahtjev kori snika obavijestiti ga o 
nositeljima prava čija prava ostvaruje na temelju ugovora ili punomo ći i prilo žiti o tome 
relevantne pisane dokaze.  
(14) Neovisni upravlja čki subjekt du žan je na svojim mre žnim stranicama na primjeren i 
vidljiv na čin objaviti repert oar za koji je ovla šten ostvarivati prava, na hrvatskom jeziku i 
latini čnom pismu.  
(15) Sadr žaj zahtjeva za izdavanje odobrenja iz stavka 2. ovoga članka te popis 
dokumentacije koju je potrebno prilo žiti uz zahtjev uredit će se pravilnikom iz članka 224. 
stavka 14. ovoga Zakona.  
(16) Zavod vodi evidenciju o neovisnim upravlja čkim subjektima kojima je izdano 
odobrenje za obavljanje djelatnosti kolektivnog ostvarivanja prava na podru čju Republike 
Hrvatske. U pravilniku iz članka 224. stavka 14. ovoga Zakona u redit će se koje podatke iz 
evidencije Zavod objavljuje na svojim mre žnim stranicama.  
(17) Ako povodom podnesenog zahtjeva za izdavanje odobrenja iz ovoga članka Zavod 
nije izdao odobrenje zbog neispunjavanja pretpostavki iz ovoga članka, ponovljeni zahtje v za 
izdavanje odobrenja za istu vrstu prava i istu kategoriju prava isti neovisni upravlja čki subjekt 
ne mo že podnijeti prije isteka roka od pet godina od datuma podno šenja prvog zahtjeva.  
(18) U pravilniku iz članka 224. stavka 14. ovoga Zakona uredit će se i sadr žaj obavijesti 
iz stavka 3. ovoga članka.  
Povjeravanje ostvarivanja prava i uzajamno zastupanje  
Članak 226.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že ostvarivati jednu, dvije ili vi še 
vrsta prava koja se, u pravilu, odnose na pojedin u vrstu nositelja prava.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že povjeriti drugoj organizaciji za 
kolektivno ostvarivanje prava obavljanje odre đenih provedbenih poslova ostvarivanja prava 
pisanim ugovorom. Organizacija za kolektivno ostvariv anje prava kojoj je povjereno 
obavljanje poslova ostvarivanja prava te poslove obavlja u ime i za ra čun organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava koja joj je povjerila obavljanje poslova ili u svoje ime, a za 
račun organizacije za kolektivno ostvarivan je prava koja joj je povjerila obavljanje poslova.  (3) Obavljanje odre đenih administrativnih, tehni čkih ili pomo ćnih poslova, kao što su 
izdavanje ra čuna korisnicima ili raspodjela pripadaju ćih iznosa me đu nositeljima prava, 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že pisanim ugovorom povjeriti drugoj 
fizičkoj ili pravnoj osobi. Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je nadzirati 
obavljanje tih poslova. Postojanje ugovora o obavljanju tih poslova nema utjecaja na du žnost 
organizacije  za kolektivno ostvarivanje prava na ispunjavanje svih obveza sukladno ovom 
Zakonu.  
(4) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava osnovana po ovome Zakonu mo že s 
drugom takvom organizacijom za kolektivno ostvarivanje prava osnovanom po zakonu neke 
druge države članice Europske unije ili po zakonu bilo koje druge dr žave, radi ostvarivanja 
iste vrste prava, sklopiti ugovor o uzajamnom zastupanju. U tome slu čaju, organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava ne smije diskriminirati nositelje prava čijim pr avima upravlja, 
posebno u odnosu na primjenjive tarife, tro šak ostvarivanja te uvjete naplate prihoda od prava 
i raspodjele pripadaju ćih iznosa nositeljima prava.  
(5) Sporazum o zastupanju je svaki sporazum izme đu organizacija za kolektivno 
ostvarivanje pr ava kojim jedna organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ovla šćuje drugu 
da ostvaruje prava koja ona zastupa, uklju čujući i sporazum zaklju čen prema člancima 258. i 
259. ovoga Zakona.  
(6) Odredbe ovoga članka na odgovaraju ći se na čin primjenjuju i na neovisne upravlja čke 
subjekte.  
Poglavlje 2.  
ODNOS ORGANIZACIJE ZA KOLEKTIVNO OSTVARIVANJE PRAVA I NOSITELJA 
PRAVA  
Prava nositelja prava  
Članak 227.  
(1) Nositelj prava ima pravo po svom izboru odabrati i ovlastiti organizaciju za 
kolektivno ostvarivanje prava u bilo kojoj dr žavi članici Europske unije da upravlja onim 
pravima, kategorijama prava ili vrstama djela ili predmetima srodnih prava koje sam o dabere, 
za dr žave koje sam odabere, neovisno o tome koje dr žave članice Europske unije je 
državljanin i u kojoj ima boravi šte ili poslovni nastan. Odabrana organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u Republici Hrvats koj du žna je 
prihvatiti upravljanje takvim pravima, kategorijama prava ili vrstama djela ili predmetima 
srodnih prava kad je takvo upravljanje obuhva ćeno podru čjem njezine djelatnosti, osim ako 
ima objektivno opravdane razloge odbiti takvu ovlast.  
(2) Nosi telj prava ima pravo izdavati odobrenja za nekomercijalno kori štenje bilo kojih 
prava, kategorija prava ili vrsta djela te drugih sadr žaja po svom izboru, a organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava du žna je nositeljima prava čija prava ostvaruje objav iti uvjete 
pod kojima mogu izdavati odobrenja za nekomercijalno kori štenje svojih djela ili predmeta 
srodnih prava čije su upravljanje prepustili toj organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava. 
Nekomercijalnim kori štenjem smatra se ono kori štenje u koje m se ni neposredno ni posredno 
ne ostvaruje imovinska ili komercijalna korist.  
(3) Nositelj prava mo že otkazati ovla štenje za upravljanje koje je dao organizaciji za 
kolektivno ostvarivanje prava u cijelosti ili u odnosu na pojedino pravo, kategoriju prava  ili 
vrstu djela ili predmeta srodnih prava koje sam odabere, za dr žavna podru čja koja sam 
odabere, uz otkazni rok ne du ži od šest mjeseci, bez obzira na to je li istodobno takvo 
ovlaštenje za upravljanje dao drugoj organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava. 
Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že odlu čiti da takav otkaz proizvodi u činke 
nakon zavr šetka financijske godine.  (4) Nositelj prava pridr žava sva prava prema organizaciji za kolektivno ostvarivanje 
prava u odnosu na kori štenja koja su  se ostvarila i odobrenja za kori štenje koja je organizacija 
za kolektivno ostvarivanje prava izdala prije u činaka otkaza iz stavka 3. ovoga članka.  
(5) Svako ovla štenje za upravljanje pravima i otkaz takvog ovla štenja moraju biti u 
pisanom obliku, uz navo đenje pojedinih prava, kategorija prava ili vrsta djela ili predmeta 
srodnih prava na koja se odnosi.  
(6) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je u svojem statutu i/ili pravilima 
o članstvu utvrditi da nositelji prava imaju barem prava iz ov oga članka, objaviti to na svojim 
mrežnim stranicama te nositelje prava o tim pravima obavijestiti prije davanja ovlasti za 
upravljanje.  
Članovi  organizacije  za kolektivno  ostvarivanje  prava  
Članak 228.  
(1) Član organizacije za kolektivno ostvarivanje prava je nositelj prava ili subjekt koji 
zastupa nositelje prava, uklju čujući druge organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i 
udruženja nositelja prava, koji ispunjava uvjete članstva u organizaciji za kolektivno 
ostvarivanje prava i koji je primljen  u njezino članstvo.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je kao članove prihvatiti sve 
nositelje prava, subjekte koji zastupaju nositelje prava, uklju čujući i druge organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava i udru ženja nositelja pra va, koji ispunjavaju pretpostavke za 
članstvo utemeljene na objektivnim, transparentnim i nediskriminiraju ćim kriterijima.  
(3) Pretpostavke za članstvo organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je 
uvrstiti u svoj statut ili pravila o članstvu, ko jim se utvr đuju uvjeti članstva, kao i prava i 
obveze članova te ih javno objaviti.  
(4) Odluka organizacije za kolektivno ostvarivanje prava o odbijanju zahtjeva za članstvo 
mora biti jasno obrazlo žena. 
(5) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je u svojem statutu utvrditi 
odgovaraju će i učinkovite mehanizme sudjelovanja svojih članova u postupcima dono šenja 
odluka. Pritom zastupljenost razli čitih kategorija članova mora biti po štena i uravnote žena. 
(6) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je osigurati da njezini članovi 
mogu s njom komunicirati elektroni čkim putem, uklju čujući i u svrhu ostvarivanja svojih 
članskih prava.  
(7) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je voditi evidenciju o svojim 
članovima i redovito j e ažurirati.  
Pravila o nositeljima prava koji nisu članovi organizacije za kolektivno ostvarivanje prava  
Članak 229.  
Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je sva prava koja pripadaju njezinim 
članovima na odgovaraju ći način primijeniti i na n ositelje prava koje zastupa na temelju 
presumirane punomo ći te na nositelje prava koji nisu njezini članovi, ali ih zastupa na temelju 
ugovornog odnosa, osim prava koja se odnose na upravljanje i odlu čivanje u organizaciji za 
kolektivno ostvarivanje prava.  
Poglavlje 3.  
UNUTARNJE USTROJSTVO ORGANIZACIJE ZA KOLEKTIVNO OSTVARIVANJE 
PRAVA  
Opća skup ština članova  
Članak 230.  (1) Op ća skup ština članova je tijelo organizacije za kolektivno ostvarivanje prava u kojem 
članovi sudjeluju i ostvaruju svoje glasa čko pravo, neovisno o pravnom obliku organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava.  
(2) Op ća skup ština članova saziva se najmanje jednom godi šnje. 
(3) Op ća skup ština članova ima sljede će ovlasti:  
– donosi statut, njegove izmjene i dopune te odlu čuje o pretpost avkama za članstvo u 
organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava, ako one nisu propisane statutom  
– imenuje i razrje šuje članove odbora, ocjenjuje op ćenito njihov rad i odobrava njihove 
naknade i druge pogodnosti kao što su nov čane i nenov čane pogodnosti , izdvajanja u 
dobrovoljne mirovinske fondove, pravo na nagrade i otpremnine  
– donosi op ća pravila o raspodjeli iznosa koji pripadaju nositeljima prava  
– donosi op ća pravila o kori štenju neraspodjeljivih iznosa te odlu čuje o kori štenju 
neraspodjeljivih  iznosa, isklju čivo u svrhu ostvarivanja socijalnih, kulturnih i obrazovnih 
aktivnosti na korist nositelja prava  
– donosi op ća pravila o ulaganju prihoda od prava i drugih prihoda koji proizlaze iz 
ulaganja prihoda od prava  
– donosi op ća pravila o odbicima  od prihoda od prava i od prihoda koji proizlaze iz 
ulaganja prihoda od prava  
– donosi pravila o upravljanju rizikom  
– odobrava kupnju, prodaju ili zalaganje nekretnina u vlasni štvu organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava  
– odobrava spajanja i udru živanja s drugim subjektima, osnivanje podru žnica, 
preuzimanje drugih subjekata ili dionica ili udjela u drugim subjektima  
– odobrava uzimanje ili davanje zajmova i osiguranja zajmova.  
(4) Statut je op ći akt koji sadr ži pravila o ustrojstvu i djelovanju orga nizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava u smislu zakona kojim se ure đuju statusna pitanja pravnih 
osoba.  
(5) Član odbora je:  
– svaki član upravnog odbora kad je ovim Zakonom ili statutom organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava propisana jedinstvena  uprava  
– svaki član upravnog ili nadzornog odbora kad je ovim Zakonom ili statutom 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava propisana dvojna uprava.  
(6) U organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava u kojoj postoji sustav dvojne uprave 
opća skup ština članova ne odlu čuje o imenovanju i razrje šenju članova upravnog odbora niti 
odobrava njihove naknade i druge pogodnosti, ako je za obavljanje tih ovlasti nadle žan 
nadzorni odbor.  
(7) Op ća skup ština članova mo že statutom ili posebnom odlukom svoje ovlast i iz stavka 
3. podstavaka od 7. do 10. ovoga članka prenijeti na tijelo koje obavlja nadzornu funkciju nad 
upravljanjem organizacijom za kolektivno ostvarivanje prava.  
(8) Op ća skup ština članova ovla štena je nadzirati rad organizacije za kolektivno 
ostvari vanje prava time što: 
– odlučuje o imenovanju i razrje šenju revizora i  
– odobrava godi šnje izvje šće o transparentnosti iz članka 251. ovoga Zakona.  
(9) Svi članovi organizacije za kolektivno ostvarivanje prava imaju pravo sudjelovati i 
glasovati na op ćoj skupštini članova. Pod uvjetom da to primjenjuje po šteno i razmjerno, organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že u svojem statutu ili pravilima o članstvu 
ograni čiti pravo sudjelovanja i glasovanja članova na temelju jednog ili oba sljede ća kriterij a: 
– trajanje članstva  
– iznosi naknada koje je član primio ili ostvario.  
(10) Svaki član organizacije za kolektivno ostvarivanje prava mo že posebnom punomo ći 
ovjerenom kod javnog bilje žnika imenovati bilo koju fizi čku ili pravnu osobu kao svojeg 
opunomo ćenika ovla štenog da umjesto njega sudjeluje i glasuje na op ćoj skup štini u njegovo 
ime, pod uvjetom da takvo imenovanje ne dovodi do sukoba interesa, kao što je u slu čaju kad 
član i opunomo ćenik pripadaju razli čitim kategorijama nositelja prava unutar organ izacije za 
kolektivno ostvarivanje prava. Imenovanje opunomo ćenika vrijedi samo za jednu op ću 
skup štinu. Opunomo ćenik ima na op ćoj skup štini članova za koju je imenovan sva prava kao i 
član koji ga je imenovao te je du žan na op ćoj skup štini sudjelovati i g lasovati u skladu s 
uputama koje je dobio od člana koji ga je imenovao, a koje su sadr žane u punomo ći. Statutom 
ili drugim aktom organizacije za kolektivno ostvarivanje prava mogu se pobli že odrediti 
ograni čenja u vezi s imenovanjem opunomo ćenika i ostvari vanjem prava glasovanja članova 
koje predstavljaju.  
(11) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že u svojem statutu utvrditi da 
ovlasti op će skup štine članova mo že izvr šavati skup ština predstavnika izabranih najmanje 
jednom u četiri godine na op ćoj skup štini članova, pod uvjetom da je:  
– osigurano odgovaraju će i učinkovito sudjelovanje članova u postupcima dono šenja 
odluka i  
– zastupljenost razli čitih kategorija članova u skup štini predstavnika po štena i 
uravnote žena. 
(12) Odredbe stavaka 2. i 3. t e stavaka od 6. do 10. ovoga članka na odgovaraju ći se na čin 
primjenjuju na skup štinu predstavnika iz stavka 11. ovoga članka.  
(13) Ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava zbog svojeg pravnog oblika nema 
opću skup štinu članova, ovlasti op će skup štine članova izvr šava tijelo koje obavlja nadzornu 
funkciju iz članka 231. ovoga Zakona. U tom slu čaju odredbe ovoga članka, osim stavaka od 
5. do 7., na odgovaraju ći se na čin primjenjuju na tijelo koje obavlja nadzornu funkciju.  
(14) Ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ima kao članove samo subjekte 
koji zastupaju nositelje prava, sve ili neke ovlasti op će skup štine članova iz ovoga članka 
može svojim statutom prenijeti na op ću skup štinu članova tih subjekata. U tom slu čaju 
odredbe ovoga članka, osim stavaka od 11. do 13., na odgovaraju ći se na čin primjenjuju na 
opću skup štinu članova tih subjekata.  
Nadzorna funkcija  
Članak 231.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je imati tijelo koje obavlja 
nadzornu funkciju za trajno praćenje aktivnosti i izvr šavanje zada ća osoba koje upravljaju 
poslovanjem organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  
(2) U tijelu koje obavlja nadzornu funkciju moraju biti po šteno i razmjerno zastupljene 
različite kategorije članova organizacije za k olektivno ostvarivanje prava.  
(3) Svaki član tijela koje obavlja nadzornu funkciju du žan je op ćoj skup štini članova dati 
izjavu o sukobu interesa koja sadr ži podatke propisane u članku 232. stavku 3. ovoga Zakona.  
(4) Tijelo koje obavlja nadzornu funkciju sastaje se redovito i ima sljede će ovlasti:  
– ovlasti koje mu je povjerila op ća skup ština članova, uklju čujući ovlasti u okviru članka 
230. stavka 3. podstavka 2. i stavka 7. ovoga Zakona i  – praćenje aktivnosti i izvr šavanje obveza osoba iz članka 232. ov oga Zakona, uklju čujući 
provedbu odluka op će skup štine članova, a posebno op ćih pravila iz članka 230. stavka 3. 
podstavaka od 3. do 6. ovoga Zakona.  
(5) Tijelo koje obavlja nadzornu funkciju jednom godi šnje izvje štava op ću skup štinu 
članova o izvr šavanju svojih ovlasti.  
Obveze osoba koje upravljaju poslovanjem organizacije za kolektivno ostvarivanje prava  
Članak 232.  
(1) Osobe koje upravljaju poslovanjem organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
dužne su to činiti s pove ćanom pa žnjom, na razborit i odg ovaraju ći način, koriste ći se 
najboljim administrativnim i ra čunovodstvenim postupcima te mehanizmima unutarnje 
kontrole.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je u svoje poslovanje uvesti i 
primjenjivati postupke za sprje čavanje nastanka  sukoba interesa. Organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava du žna je utvrditi i razotkriti svaki stvarni ili mogu ći sukob interesa, njime 
upravljati i nadzirati ga ako ga nije mogu će izbje ći te sprije čiti da on negativno utje če na 
zajedni čke interese n ositelja prava koje zastupa.  
(3) Postupci iz stavka 2. ovoga članka uklju čuju obvezu svake od osoba koje upravljaju 
poslovanjem organizacije za kolektivno ostvarivanje prava da op ćoj skup štini članova daju 
pojedina čnu izjavu koja sadr ži sljede će podatke:  
– svaku korist koju imaju od organizacije za kolektivno ostvarivanje prava  
– sve naknade primljene u prethodnoj financijskoj godini od organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava, uklju čujući u obliku mirovinskog osiguranja, davanja u naravi i druge 
oblik e povlastica  
– sve iznose koje su kao nositelji prava primili od organizacije za kolektivno ostvarivanje 
prava u prethodnoj financijskoj godini i  
– izjavu o svakom stvarnom ili mogu ćem sukobu izme đu bilo kakvih osobnih interesa i 
interesa organizacije za k olektivno ostvarivanje prava ili izme đu bilo kakvih obveza prema 
organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava i du žnosti prema bilo kojoj drugoj fizi čkoj ili 
pravnoj osobi.  
Poglavlje 4.  
ODNOS ORGANIZACIJE ZA KOLEKTIVNO OSTVARIVANJE PRAVA I KORISNIKA  
Davanje odobrenja za kori štenje  
Članak 233.  
(1) Prije po četka kori štenja predmeta za štite pravna odnosno fizi čka osoba du žna je 
podnijeti zahtjev za odobrenje kori štenja odre đene vrste predmeta za štite odgovaraju ćoj 
organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava. U zahtjevu se navodi vrsta i okolnosti 
korištenja, kao što su na čin, prostor i vrijeme kori štenja te ostali podaci o kojima ovisi visina 
naknade.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je u primjerenom roku odgovoriti 
na zahtjev za odobrenje kori štenja, navode ći podatke koji su potrebni da bi mogla izdati 
odobrenje. Nakon primitka svih relevantnih podataka organizacija je du žna korisniku izdati 
odobrenje ili obrazlo žiti za što nije u mogu ćnosti izdati odobrenje.  
(3) Odobrenje mora sad ržavati oznaku vrsta prava na koje se odnosi, uvjete kori štenja s 
obzirom na na čin, prostor i vrijeme kori štenja te visinu naknade, ako je kori štenje uz naknadu. 
Uvjeti kori štenja moraju biti utemeljeni na objektivnim i nediskriminiraju ćim kriterijima.  (4) Korisnik je du žan bez odga đanja obavijestiti organizaciju za kolektivno ostvarivanje 
prava o svakoj promjeni okolnosti kori štenja ili o samom prestanku kori štenja, radi 
odgovaraju će izmjene uvjeta pod kojima je odobrenje dano odnosno radi povla čenja 
odobr enja.  
(5) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je omogu ćiti korisnicima da 
zahtjev za odobrenje kori štenja i svu komunikaciju u vezi s odobrenjem obavljaju 
elektroni čkim putem.  
(6) Pravna ili fizi čka osoba koja omogu ći kori štenje svog prosto ra drugoj osobi koja u 
tom prostoru koristi predmete za štite du žna je provjeriti ima li ta druga osoba odgovaraju će 
odobrenje za kori štenje predmeta za štite. Ako pravna ili fizi čka osoba omogu ći kori štenje 
svog prostora osobi koja nema odgovaraju će odobren je za kori štenje predmeta za štite, a znala 
je ili je morala znati da će se u tom prostoru koristiti predmeti za štite, solidarno odgovara za 
isplatu odgovaraju će naknade za kori štenje predmeta za štite. 
Obveze korisnika  
Članak 234.  
(1) Korisnici su du žni org anizaciji za kolektivno ostvarivanje prava dati relevantne 
podatke kojima raspola žu, a koji su potrebni za naplatu prihoda od prava i/ili raspodjelu 
iznosa dugovanih nositeljima prava, u ugovorenom ili prethodno odre đenom roku te u 
ugovorenom ili prethodno  određenom obliku. Kad odlu čuju o obliku u kojem će se dati 
potrebni podaci, organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i korisnici du žni su uzeti u 
obzir, koliko je to mogu će, standarde koji se dobrovoljno primjenjuju u odnosnom podru čju 
(u daljnjem te kstu: dobrovoljni industrijski standardi).  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je, kad je to mogu će, omogu ćiti 
korisnicima da podatke iz stavka 1. ovoga članka dostavljaju elektroni čkim putem.  
(3) U slu čaju nedostatno dobivenih podataka  ili neovla štenog kori štenja predmeta za štite 
nadle žna tijela dr žavne uprave ili fizi čke i pravne osobe koje raspola žu takvim podacima 
dostavit će organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava, na njezin upit, podatke koji se 
odnose na ostvarivanje prava i z ovoga Zakona, osim kada bi takva dostava podataka bila 
protivna Uredbi (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vije ća od 27. travnja 2016. o za štiti 
pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o 
stavljanju izvan sn age Direktive 95/46/EZ (Op ća uredba o za štiti podataka) ili zakonu kojim 
se ure đuje za štita neobjavljenih informacija s tr žišnom vrijednosti.  
Cijena kori štenja predmeta za štite 
Članak 235.  
(1) Cijena kori štenja i drugi uvjeti kori štenja predmeta za štite ut vrđuju se, prije svega, 
ugovorom izme đu organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i korisnika predmeta za štite 
ili ugovorom izme đu organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i komore korisnika 
predmeta za štite. Ako korisnici nisu organizirani putem komore ili iz okolnosti proizlazi da će 
interesi korisnika biti bolje zastupani putem nekog drugog reprezentativnog udru ženja 
korisnika predmeta za štite, organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že sklopiti 
ugovor s drugim reprezentativnim udru ženjem korisnika. Pregovore o sklapanju takvih 
ugovora organizacije za kolektivno ostvarivanje prava i korisnici odnosno njihove komore ili 
reprezentativna udru ženja du žni su voditi u dobroj vjeri te jedni drugima dostaviti sve podatke 
potrebne za postizanje do govora.  
(2) Ako cijena kori štenja nije odre đena sukladno stavku 1. ovoga članka, pla ća se prema 
cjeniku organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  (3) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je prije utvr đivanja cjenika iz 
stavka 2. ovoga članka zatra žiti očitovanje o prijedlogu cjenika od komore ili drugog 
reprezentativnog udru ženja korisnika.  
(4) Ako komora ili drugo reprezentativno udru ženje korisnika ne dostavi pisano 
očitovanje organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava u roku od 30  dana od dana dostave 
prijedloga cjenika, smatrat će se da se ne protivi prijedlogu cjenika.  
(5) Ako komora ili drugo reprezentativno udru ženje korisnika u pisanom o čitovanju ne 
prihvati u cijelosti ili djelomice cjenik, mo že se s organizacijom za kolektiv no ostvarivanje 
prava sporazumjeti o postupku arbitra že radi utvr đivanja predmetnog cjenika, najkasnije u 
roku od 60 dana od dana primitka prijedloga cjenika. Organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava i korisnici mogu i unaprijed sklopiti arbitra žni sp orazum kojim utvr đuju da će svaki 
spor u postupku dono šenja cjenika rije šiti pred arbitra žom. Arbitra ža se provodi u skladu s 
odredbama članka 236. ovoga Zakona.  
(6) Ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i komora ili drugo reprezentativno 
udruženje korisnika ne sklope arbitra žni sporazum u roku iz stavka 5. ovoga članka, 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava zatra žit će u daljnjem roku od 15 dana mi šljenje 
Vijeća stru čnjaka o predmetu neslaganja. Vije će stru čnjaka dat će svoje mi šljenje u roku od 
60 dana od dana primitka zahtjeva. Vije će stru čnjaka mo že, zbog opravdanih razloga, 
produ žiti rok za dono šenje mi šljenja za jo š najvi še 30 dana, o čemu je du žno obavijestiti 
stranke u postupku davanja mi šljenja prije isteka prvog roka od 60 dana.  
(7) Do dovr šetka postupka utvr đivanja cjenika, sukladno odredbama stavaka od 3. do 6. 
ovoga članka, cijena se pla ća prema postoje ćem cjeniku, a ako postoje ći cjenik ne obuhva ća 
pojedinu vrstu kori štenja predmeta za štite, kao akontacija prema prijedlogu cj enika.  
(8) Do dovr šenja postupka utvr đivanja cjenika, sukladno odredbama stavaka od 3. do 6. 
ovoga članka, o iznosima naknade za umno žavanje za privatno kori štenje iz ovoga Zakona 
cijena se pla ća prema postoje ćem cjeniku, a ako postoje ći cjenik ne obuhva ća pojedini 
tehni čki ure đaj ili nosa č zvuka, slike ili teksta, korisnik pla ća nesporni iznos cijene iz 
prijedloga cjenika, a za sporni iznos organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že od 
korisnika zatra žiti da prilo ži odgovaraju će kvalitetno osiguran je pla ćanja, koje je korisnik 
dužan prilo žiti u roku koji odredi organizacija za kolektivno ostvarivanje prava. Ako korisnik 
na zahtjev organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ne prilo ži traženo kvalitetno 
osiguranje pla ćanja spornog iznosa naknade u  ostavljenom roku, du žan je platiti akontaciju 
prema prijedlogu cjenika.  
(9) Mi šljenje Vije ća stru čnjaka iz stavka 6. ovoga članka sadr žava ocjenu o tome 
obuhva ća li cjenik organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ona prava za koja ta 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ima odobrenje sukladno odredbama ovoga 
Zakona i mi šljenje je li cijena odre đena u skladu s na čelima iz članka 240. ovoga Zakona. 
Ako Vije će stru čnjaka ne donese mi šljenje u roku iz stavka 6. ovoga članka, smatra se da je 
sugla sno s prijedlogom cjenika.  
(10) Nakon dovr šetka postupka utvr đivanja cjenika prema odredbama iz ovoga članka, 
cjenik se, sukladno članku 250. ovoga Zakona, objavljuje na mre žnim stranicama organizacije 
za kolektivno ostvarivanje prava i primjenjuje se na s ve korisnike koji koriste predmete za štite 
na na čin koji je odre đen cjenikom, po čevši od dana pokretanja postupka utvr đivanja cjenika 
sukladno odredbama stavka 3. ovoga članka.  
Utvrđivanje cjenika pred arbitra žnim sudom  
Članak 236.  
(1) U skladu s odredbama  članka 235. stavka 5. ovoga Zakona, stranke mogu sklopiti 
sporazum da se njihov spor o cjeniku kona čno rije ši arbitra žom u skladu s va žećim Pravilnikom o arbitra ži pri Stalnom arbitra žnom sudi štu Hrvatske gospodarske komore (u 
daljnjem tekstu: Zagreba čka pravila), ako ovim Zakonom nije odre đeno druk čije. 
(2) Arbitra ža o cjeniku vodi se prema odredbama o ubrzanom arbitra žnom postupku u 
smislu Zagreba čkih pravila iz stavka 1. ovoga članka, bez obzira na to koja je vrijednost 
predmeta spora, te prema ostalim primjenjivim odredbama Zagreba čkih pravila. Ubrzani 
postupak arbitra že o cjeniku mo že u pravilu trajati najdu že tri mjeseca, ra čunaju ći od dana 
kada je konstituiran arbitra žni sud u skladu s odredbama članka 237. ovoga Zakona. Rokove 
iz Zagreba čkih pravila  koji se odnose na ubrzani arbitra žni postupak, u kojima stranke mogu 
poduzeti odre đene radnje, arbitra žni sud mo že skratiti ako ocijeni da je to u interesu 
učinkovitosti postupka, a pritom se po štuje na čelo jednakog postupanja sa strankama.  
(3) Ako prijed log cjenika daju dvije ili vi še organizacija za kolektivno ostvarivanje prava, 
one se u arbitra žnom postupku sve zajedno smatraju jednom strankom. Ako interese korisnika 
na koje se primjenjuje cjenik koji je predmet arbitra žnog postupka zastupa vi še komora  i/ili 
drugih reprezentativnih udru ženja korisnika, oni se svi smatraju jednom strankom u 
arbitra žnom postupku.  
(4) Arbitra žnim pravorijekom utvr đuje se cjenik organizacije za kolektivno ostvarivanje 
prava u skladu s na čelima iz članka 240. ovoga Zakona.  
(5) Cjenik utvr đen pravorijekom iz stavka 4. ovoga članka, sukladno članku 250. ovoga 
Zakona, objavljuje se na mre žnim stranicama organizacije za kolektivno ostvarivanje prava na 
koju se cjenik odnosi i primjenjuje se na sve korisnike koji koriste predmete zaštite na na čin 
koji je odre đen cjenikom, po čevši od dana pokretanja postupka utvr đivanja cjenika sukladno 
odredbama članka 235. stavka 3. ovoga Zakona.  
Sastav arbitra žnog suda  
Članak 237.  
(1) Arbitra žni sud ima tri arbitra koji se imenuju s Liste arbitar a pred Stalnim arbitra žnim 
sudištem pri Hrvatskoj gospodarskoj komori, koji moraju biti stru čni u podru čju autorskog 
prava i srodnih prava.  
(2) Predsjednik arbitra žnog suda mora biti sudac ili biv ši sudac Visokog trgova čkog suda 
Republike Hrvatske.  
(3) Sva ka stranka imenuje po jednog arbitra u arbitra žnom sporazumu iz članka 235. 
stavka 5. ovoga Zakona. Tako imenovani arbitri imenovat će predsjednika arbitra žnog suda 
najkasnije u roku od 15 dana od dana sklapanja arbitra žnog sporazuma.  
(4) Ako se arbitri ko je su imenovale stranke ne mogu sporazumjeti o predsjedniku 
arbitra žnog suda, njega će imenovati predsjednik Stalnog arbitra žnog sudi šta pri Hrvatskoj 
gospodarskoj komori.  
Sastav i rad Vije ća stru čnjaka  
Članak 238.  
(1) Vije će stru čnjaka čine predsjednik i četiri člana. Predsjednika i članove Vije ća 
stručnjaka na razdoblje od četiri godine imenuje ministar nadle žan za podru čje autorskog i 
srodnih prava, na prijedlog glavnog ravnatelja Zavoda.  
(2) Predsjednik i članovi Vije ća stru čnjaka imenuju se iz reda ist aknutih stru čnjaka koji 
svojim dosada šnjim dostignu ćima i poznavanjem problema vezanih za podru čje primjene 
autorskog i srodnih prava mogu pridonijeti ostvarivanju ciljeva zbog kojih je Vije će 
stručnjaka osnovano.  
(3) Glavni ravnatelj Zavoda pokre će postup ak izbora predsjednika i članova Vije ća 
stručnjaka javnim pozivom.  (4) Ako ministar nadle žan za podru čje autorskog i srodnih prava smatra da predlo ženi 
kandidati ne osiguravaju primjeren sastav Vije ća stru čnjaka, nalo žit će glavnom ravnatelju 
Zavoda da pon ovi postupak izbora.  
(5) Vije će stru čnjaka donosi mi šljenje na sjednici ve ćinom glasova svih članova Vije ća 
stručnjaka.  
(6) Prije davanja mi šljenja Vije će stru čnjaka mo že pozvati osobe stru čne za pojedina 
pitanja da sudjeluju u radu sjednica Vije ća stru čnjaka bez prava odlu čivanja. U radu Vije ća 
stručnjaka mogu sudjelovati, bez prava odlu čivanja, slu žbenici Zavoda za podru čje rada 
sjednice Vije ća stru čnjaka.  
(7) Predsjednik, članovi Vije ća stru čnjaka i pozvani stru čnjaci imaju pravo na naknadu za 
rad. Naknadu snose stranke koje sudjeluju u postupku pred Vije ćem stru čnjaka, u jednakim 
dijelovima, ako Vije će stru čnjaka ne odlu či druk čije. 
(8) Vije će stru čnjaka donosi poslovnik o svom radu.  
(9) Nadzor nad radom Vije ća stru čnjaka obavlja glavni ravnatelj Za voda.  
(10) U obavljanju nadzora nad radom Vije ća stru čnjaka glavni ravnatelj Zavoda mo že 
ministru nadle žnom za podru čje autorskog i srodnih prava predlo žiti razrje šenje predsjednika 
ili člana Vije ća stru čnjaka ako utvrdi da bez opravdanog razloga ne obavlj a svoje du žnosti u 
skladu s odredbama ovoga Zakona ili poslovnika iz stavka 8. ovoga članka.  
(11) Ministar nadle žan za podru čje autorskog i srodnih prava, uz prethodnu suglasnost 
glavnog ravnatelja Zavoda, donosi pravilnik o Vije ću stru čnjaka u kojem se ur eđuju pravila o 
imenovanju članova Vije ća stru čnjaka, o radu Vije ća stru čnjaka te visina naknade iz stavka 7. 
ovoga članka.  
Posredovanje Vije ća stru čnjaka  
Članak 239.  
(1) Vije će stru čnjaka obavlja sljede će postupke posredovanja:  
1. posredovanje u pogledu s klapanja ugovora o reemitiranju, uklju čujući kabelsko 
reemitiranje, te o prijenosu izravnim protokom izme đu organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava i operatora usluge reemitiranja, uklju čujući kabelsko reemitiranje, ili 
prijenosa izravnim protokom; k ao i izme đu organizacija za emitiranje i operatora usluge 
reemitiranja, uklju čujući kabelsko reemitiranje, ili prijenosa izravnim protokom, u pogledu 
davanja odobrenja za reemitiranje, uklju čujući kabelsko reemitiranje, te prijenos izravnim 
protokom i/ili plaćanja pripadaju će naknade  
2. posredovanje u pogledu sklapanja ugovora u svrhu činjenja dostupnim javnosti 
audiovizualnih djela u okviru usluga videa na zahtjev  
3. posredovanje u pogledu omogu ćavanja pristupa autorskom djelu ili predmetu srodnog 
prava i njegova kori štenja u skladu sa sadr žajnim ograni čenjima autorskog i srodnih prava iz 
ovoga Zakona izme đu osobe koja tvrdi da je na temelju ovoga Zakona ovla štena koristiti se 
autorskim djelom ili predmetom srodnog prava bez odobrenja nositelja prava ili be z 
odobrenja i bez pla ćanja naknade i nositelja prava odnosno druge osobe koja je primijenila 
tehni čke mjere za štite pristupa ili kori štenja autorskih djela ili predmeta srodnih prava ili koja 
ima ovlast i mogu ćnosti otkloniti ih  
4. posredovanje propisano u  članku 53. stavku 3. ovoga Zakona  
5. posredovanje u pogledu izmjene ili prilagodbe ugovora radi pravi čnijeg udjela u zaradi 
iz članka 68. ovoga Zakona  
6. posredovanje u pogledu izvr šavanja obveze transparentnosti iz članka 69. ovoga 
Zakona  7. posredovanje  između organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koju su osnovali 
nakladnici informativnih publikacija i one koju su osnovali autori novinarskih djela radi 
postizanja sporazuma o udjelu u naknadi iz članka 167. stavka 1. ovoga Zakona te  
8. posredovanj e izme đu organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koju su osnovali 
nakladnici informativnih publikacija i one koju su osnovali autori novinarskih djela radi 
postizanja sporazuma o podjeli naknade iz članka 168. stavka 2. ovoga Zakona.  
(2) Vije će stru čnjaka će u postupcima posredovanja iz stavka 1. ovoga članka 
pregovorima u svojstvu posrednika pomo ći da strane u sporu postignu sporazum. Vije će 
stručnjaka je ovla šteno stranama davati prijedloge o ure đenju me đusobnih odnosa. Prijedloge 
će Vije će stru čnjaka stranama dostaviti osobno ili u preporu čenom pismu. Ako se nijedna od 
strana ne usprotivi prijedlogu Vije ća stru čnjaka preporu čenim pismom poslanim u roku od tri 
mjeseca od dana primitka prijedloga Vije ća stru čnjaka, smatra se da su obje strane prihvati le 
prijedlog Vije ća stru čnjaka. Ako je rije č o sporovima iz stavka 1. to čaka 1., 2. ili 4. ovoga 
članka, strane su obvezatne takav prijedlog Vije ća stru čnjaka uvrstiti u odgovaraju ći ugovor.  
(3) Sve strane u sporovima iz stavka 1. ovoga članka du žne su zap očeti, voditi i okon čati 
pregovore u dobroj vjeri. Za zlouporabu pregovora ili svog polo žaja u pregovorima, kao i za 
zlouporabu svojih prava odgovaraju u skladu sa zakonom kojim se ure đuju obvezni odnosi.  
(4) Postupak posredovanja iz stavka 1. to čaka 4. i 5. ovoga članka mogu pokrenuti 
nositelji prava te reprezentativna udru ženja nositelja prava na pojedina čni zahtjev jednog ili 
više nositelja prava.  
Načela za odre đivanje visine cijene kori štenja predmeta za štite 
Članak 240.  
(1) Cijena za kori štenje predmet a zaštite mora biti primjerena, bez obzira na to je li rije č o 
isklju čivim pravima ili o ostvarivanju naknade u slu čaju kad se predmet za štite prema ovome 
Zakonu mo že koristiti bez odobrenja nositelja prava. Cjenici moraju biti razumni u odnosu na, 
među ostalim, ekonomsku vrijednost kori štenja prava na tr žištu, uzimaju ći u obzir narav i 
opseg kori štenja predmeta za štite, ekonomsku vrijednost usluge koju pru ža organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava te na odgovaraju ći način cjenike koji su na snazi u d rugim 
državama članicama Europske unije za istu vrstu i oblik kori štenja i istu vrstu prava.  
(2) Pri odre đivanju visine cijene iz stavka 1. ovoga članka, u odgovaraju ćoj mjeri uzet će 
se u obzir religiozne, socijalne i kulturne potrebe korisnika koji pripa daju osjetljivim 
društvenim skupinama umirovljenika, djece i osoba s invaliditetom.  
(3) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je na zahtjev obavijestiti 
korisnika na kojeg se to odnosi o kriterijima koje je uzela u obzir pri odre đivanju iznos a 
cijene u cjeniku.  
(4) Pri odre đivanju cijene za kori štenje predmeta za štite na internetu organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava nije du žna kao uzor koristiti ve ć utvr đene cjenike za druge vrste 
i oblike kori štenja na internetu, ako je rije č o kori štenju u novoj vrsti internetske usluge koja 
je u Europskoj uniji dostupna kra će od tri godine.  
(5) Ako je kori štenje predmeta za štite nu žno za djelatnost korisnika tako da djelatnost 
korisnika ovisi o kori štenju predmeta za štite, kao što je to u slu čaju e mitiranja, reemitiranja, 
prijenosa izravnim protokom, koncertnih, plesnih i drugih kori štenja predmeta za štite uz 
naplatu, visina cijene odre đuje se, u pravilu, u postotku od prihoda odnosno primitka što ga 
korisnik ostvaruje od kori štenja predmeta za štite. 
(6) Ako su tro škovi potrebni za kori štenje predmeta za štite ve ći od prihoda koji se 
ostvaruje kori štenjem, visina cijene mo že se odrediti u postotku od tro škova potrebnih za 
korištenje predmeta za štite, kao što su naknade ili pla će umjetnika izvo đača ili trošak 
korištenja prostora za kori štenje predmeta za štite ili drugi odgovaraju ći trošak. (7) Uz cijene koje se odre đuju u postotku odredit će se najni ži iznosi cijena u pau šalnom 
iznosu.  
(8) Ako kori štenje predmeta za štite nije nu žno korisniku, ali je korisno ili ugodno, kao što 
je to u slu čaju smje štajnih objekata, izlo žbenih prostora, prijevoznih sredstava i nekih 
ugostiteljskih objekata, cijena se u pravilu odre đuje u pau šalnim iznosima za stalna i za 
povremena kori štenja predmeta za štite. 
(9) Prilik om utvr đivanja cijene odre đene u pau šalnom iznosu prema stavku 8. ovoga 
članka i najni že cijene iz stavka 7. ovoga članka uzimaju se u obzir okolnosti kori štenja, kao 
što su vrsta kori štenja, mjesto i zemljopisno podru čje kori štenja, kategorija i veli čina prostora 
u kojem se koriste predmeti za štite, trajanje i broj kori štenja te razlike u visini cijena u 
poslovanju korisnika.  
(10) Visina cijene za umno žavanje i priop ćavanje javnosti, uklju čujući činjenje 
dostupnim javnosti, informativnih publikacija u digi talnom obliku, sukladno članku 166. 
stavku 1. ovoga Zakona, odre đuje se, u pravilu, u postotku od svih izravnih i neizravnih 
prihoda odnosno primitaka što ih pru žatelj usluga informacijskog dru štva ostvaruje u vezi s 
korištenjem informativne publikacije, u z odre đivanje najni žeg iznosa cijene, ili, ako to nije 
mogu će, u pau šalnom iznosu.  
(11) Pri odre đivanju visine cijene za umno žavanje i priop ćavanje javnosti, uklju čujući 
činjenje dostupnim javnosti, autorskih djela i predmeta srodnih prava koji se koriste u 
prate ćim internetskim uslugama na koje se primjenjuje na čelo dr žave podrijetla iz članka 49. 
ovoga Zakona, u obzir se, osim drugih kriterija iz ovoga članka, uzimaju svi aspekti prate će 
internetske usluge, kao što su obilje žja usluge, uklju čujući trajanj e dostupnosti na internetu 
programa koji se pru žaju u okviru te usluge, publiku, uklju čujući publiku u Republici 
Hrvatskoj te u drugim dr žavama u kojima se pristupa prate ćoj internetskoj usluzi i koristi se 
tom uslugom, te dostupne jezi čne verzije. To ne i sklju čuje mogu ćnost odre đivanja cijene na 
temelju primitaka organizacije za emitiranje.  
(12) Pri odre đivanju visine cijene za reemitiranje, uklju čujući kabelsko reemitiranje, te 
prijenos izravnim protokom u obzir se, osim drugih kriterija iz ovoga članka, uzima 
ekonomska vrijednost uporabe prava u trgovini, uklju čujući vrijednost dodijeljenu sredstvu 
reemitiranja, uklju čujući kabelsko reemitiranje, te prijenosa izravnim protokom.  
(13) Ako korisnik uskrati davanje podataka potrebnih za odre đivanje cijene za korištenje 
predmeta za štite, organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že sama utvrditi te podatke 
prema podacima dobivenim sukladno člancima 234. i 241. ovoga Zakona ili na drugi 
prikladan na čin. 
(14) Odgovaraju ća naknada za umno žavanje za privatno korištenje iz članka 184. stavaka 
2. i 3. ovoga Zakona pravi čna je naknada, pri čemu se prilikom odre đivanja iznosa 
odgovaraju će naknade, osim na čela za odre đivanje visine cijene kori štenja predmeta za štite iz 
stavka 1. ovoga članka, uzima u obzir vjerojat na šteta koja nositelju prava nastaje kada se 
njegovo djelo ili predmet srodnog prava bez njegova odobrenja umno žava za privatno 
korištenje, primjena tehni čkih mjera za štite pristupa kori štenju djela ili predmeta srodnog 
prava te druge okolnosti koje mogu utjecati na pravilno odmjeravanje oblika i iznosa 
odgovaraju će naknade. Odgovaraju ća naknada ne smije nerazumno opteretiti poslovanje 
proizvo đača i uvoznika iz članka 184. stavka 1. ovoga Zakona te se pri odre đivanju iznosa 
odgovaraju će naknade u obzir mor a uzeti cijena praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta, 
tehni čkih ure đaja, kao i druge relevantne tr žišne okolnosti. Prije pokretanja postupka 
dono šenja cjenika iz članka 235. ovoga Zakona za nove prazne nosa če zvuka, slike ili teksta i 
tehni čke ure đaje org anizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je provesti istra živanje 
stvarnog kori štenja tih praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta i tehni čkih ure đaja za 
umno žavanje djela i predmeta srodnog prava, a rezultati kojeg će se uzeti u obzir pri određivanj u iznosa odgovaraju će naknade. Rezultati takvog istra živanja bit će javno 
objavljeni na mre žnim stranicama organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  
(15) U slu čajevima iz članka 149. stavka 4. ovoga Zakona cijena za činjenje dostupnim 
javnosti te za odgovaraju ći način umno žavanja umjetni čke izvedbe utvr đuje se u postotku od 
prihoda koji komercijalizacijom umjetni čke izvedbe putem interneta ostvari proi zvođač 
fonograma, za svaku umjetni čku izvedbu za koju se predmnijeva da se prava ostvaruju putem 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava. Proizvo đač fonograma nije du žan organizaciji 
za kolektivno ostvarivanje prava platiti dio cijene za pojedina čnu izvedbu koji je 
proporcionalan udjelu onog izvo đača koji je s njim sklopio ugovor iz članka 149. stavka 1. 
ovoga Zakona, koji bi tom izvo đaču pripao prema pravilima o raspodjeli organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava. Naknadu za takvog izvo đača proi zvođač fonograma ispla ćuje 
prema sklopljenom ugovoru.  
Nadziranje kori štenja predmeta za štite 
Članak 241.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že, u skladu s ovla štenjem nositelja 
prava iz članka 227. ovoga Zakona, nadzirati kori štenje predme ta za štite za koje ima 
odobrenje za kolektivno ostvarivanje prava izdano sukladno odredbama ovoga Zakona.  
(2) Korisnici predmeta za štite du žni su davati organizaciji za kolektivno ostvarivanje 
prava podatke relevantne za ostvarivanje prava te omogu ćiti uvi d u odgovaraju ću 
dokumentaciju.  
(3) U ostvarivanju nadzora iz stavka 1. ovoga članka organizacijama za kolektivno 
ostvarivanje prava mogu na zahtjev pru žati pomo ć u obavljanju nadzora nad kori štenjem 
predmeta za štite: Dr žavni inspektorat, tijelo dr žavne up rave nadle žno za provedbu carinskih 
mjera za štite te tijelo dr žavne uprave nadle žno za policijske poslove.  
(4) Na zahtjev autora ili drugog nositelja prava odnosno organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava, nadle žna policijska uprava ili policijska pos taja zabranit će odr žavanje 
priredbe na kojoj se koriste predmeti za štite ako korisnik nema odobrenje autora ili drugog 
nositelja prava odnosno organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  
Poglavlje 5.  
UPRAVLJANJE PRIHODOM OD PRAVA  
Naplata i kori štenje prihoda od prava  
Članak 242.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava s osobitom pa žnjom napla ćuje i 
upravlja prihodom od prava.  
(2) U svojim poslovnim knjigama organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je 
odvojeno voditi:  
– prihode od p rava i prihode koje ostvaruje ulaganjem prihoda od prava i  
– vlastitu imovinu i prihode koje ostvaruje od takve imovine, od prava na tro šak 
ostvarivanja ili od svojih drugih aktivnosti.  
(3) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ne smije prihode od prava i prihode 
koje ostvaruje ulaganjem prihoda od prava koristiti u svrhe razli čite od raspodjele nositeljima 
prava, osim za namirenje ili prijeboj s tro škom ostvarivanja prava ili kada je to dopu šteno 
odlukom donesenom u skladu s člankom 230. stavkom 3.  podstavcima 5. i 6. ovoga Zakona.  
(4) Tro šak ostvarivanja je iznos koji u svrhu pokri ća troškova ostvarivanja autorskog ili 
srodnih prava organizacija za kolektivno ostvarivanje prava naplati, odbije ili kompenzira od 
prihoda od prava ili od bilo kojeg dr ugog prihoda koji ostvari ulaganjem prihoda od prava.  (5) Kad organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ula že prihode od prava ili prihode 
koje je ostvarila ulaganjem prihoda od prava, du žna je to činiti u najboljem interesu nositelja 
prava čija prava zastupa u skladu s op ćim pravilima o ulaganju prihoda od prava i drugih 
prihoda koji proizlaze iz ulaganja prihoda od prava iz članka 230. stavka 3. podstavka 5. 
ovoga Zakona te pravilima o upravljanju rizikom iz članka 230. stavka 3. podstavka 7. ovoga 
Zakona, kao i postupaju ći po sljede ćim pravilima:  
– ako postoji ikakva mogu ćnost sukoba interesa, organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava du žna je osigurati da je ulaganje u isklju čivom interesu nositelja prava čija prava 
zastupa  
– ulaganje se poduzima  tako da jam či sigurnost, kvalitetu, likvidnost i profitabilnost 
portfelja kao cjeline i  
– ulaganje se mora primjereno rasporediti i diverzificirati da bi se izbjeglo prekomjerno 
oslanjanje na neki njegov odre đeni dio te gomilanje rizika u portfelju kao cj elini.  
Raspodjela prihoda od prava  
Članak 243.  
(1) Raspodjela prihoda od prava nositeljima prava obavlja se, u pravilu, prema podacima 
o kori štenju predmeta za štite. 
(2) Korisnik je du žan dostavljati organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava potpune 
podatke o mjestu i vremenu kori štenja pojedinih predmeta za štite radi raspodjele prihoda od 
prava, i to u roku odre đenom ugovorom o kori štenju predmeta za štite. Ako ne postoji takva 
ugovorna odredba, korisnik je du žan dostaviti organizaciji za kolektivno ost varivanje prava 
podatke najkasnije u roku od 15 dana od dana kori štenja.  
(3) Za vrste kori štenja predmeta za štite za koje nije mogu će obaviti raspodjelu na temelju 
podataka o kori štenju, ili bi to o čito bilo neekonomi čno, raspodjela se mo že obaviti 
primjen om metode uzoraka koji u najve ćoj mjeri odgovaraju stvarnom kori štenju predmeta 
zaštite. 
Opća pravila o raspodjeli iznosa koji pripadaju nositeljima prava  
Članak 244.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je redovito, uredno i precizno 
raspodijeliti i isplatiti iznose namijenjene nositeljima prava, u skladu s op ćim pravilima iz 
članka 230. stavka 3. podstavka 3. ovoga Zakona.  
(2) Op ća pravila o raspodjeli iznosa koji pripadaju nositeljima prava iz članka 230. stavka 
3. podstavka 3. ovoga  Zakona moraju sadr žavati sljede će odredbe o:  
– predmetu za štite i nositeljima prava na koje se op ća pravila o raspodjeli iznosa koji 
pripadaju nositeljima prava odnose  
– utvrđivanju udjela pojedinog nositelja prava u napla ćenim prihodima od prava, pri 
čemu se mogu stimulirati predmeti za štite od posebne vrijednosti za kulturu i nacionalno 
stvarala štvo 
– utvrđivanju iznosa za isplatu nakon odbitka tro škova ostvarivanja prava, izdvajanja u 
fondove predvi đene ovim Zakonom, statutom organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ili 
međunarodnim ugovorima o uzajamnom zastupanju organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava i  
– rokovima u kojima se obavljaju obra čuni i isplate raspodijeljenih iznosa koji pripadaju 
nositeljima prava.  
(3) Ugovori o raspodjeli izme đu nositelja prava istog djela imaju prednost pred op ćim 
pravilima o raspodjeli iznosa koji pripadaju nositeljima prava.  (4) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ili njezini članovi koji su subjekti koji 
zastupaju nositelje prava du žni su nositelji ma prava isplatiti pripadaju će iznose što je prije 
mogu će, a najkasnije u roku od devet mjeseci nakon zavr šetka financijske godine u kojoj je 
prihod od prava napla ćen, osim ako objektivni razlozi koji se odnose na korisni čka izvje šća, 
identifikaciju prava,  nositelja prava, povezivanje podataka o djelima i predmetima srodnih 
prava s nositeljima prava ili drugi objektivni razlozi onemogu ćuju po štovanje tog roka.  
(5) Ako se pripadaju ći iznosi ne mogu raspodijeliti u roku iz stavka 4. ovoga članka zato 
što se n e mo že identificirati ili prona ći nositelja prava, iznimka iz stavka 4. ovoga članka se u 
odnosu na taj rok ne primjenjuje, a ti se iznosi čuvaju odvojeno na ra čunu organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava.  
(6) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je poduzeti sve potrebne mjere 
radi identificiranja i pronala ženja nositelja prava. Najkasnije u roku od tri mjeseca nakon 
isteka roka iz stavka 4. ovoga članka du žna je u činiti dostupnima podatke o djelima i 
predmetima srodnih prava za koje ni je identificiran ili prona đen jedan ili vi še nositelja prava:  
– nositeljima prava koje zastupa ili subjektima koji zastupaju nositelje prava koji su 
njezini članovi i  
– svim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava s kojima ima sklopljene ugovore 
o uzajamnom zastupanju.  
(7) Podaci iz stavka 6. ovoga članka uklju čuju, gdje je dostupno:  
– naslov djela ili predmeta srodnog prava  
– ime nositelja prava  
– ime relevantnog nakladnika ili producenta i  
– bilo koji drugi dostupan relevantan podatak koji bi mogao pomo ći u identifikaciji 
nositelja prava.  
(8) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je tako đer provjeriti evidenciju iz 
članka 228. stavka 7. ovoga Zakona te druge dostupne evidencije. Ako sve navedene mjere ne 
poluče rezultate, du žna je  javno objaviti da identifikacija i potraga za nositeljem prava nije 
uspjela, najkasnije u roku od godinu dana od isteka tromjese čnog roka.  
(9) Ako se iznosi koji pripadaju nositeljima prava ne mogu raspodijeliti nakon isteka roka 
od tri godine od zavr šetka financijske godine u kojoj je napla ćen prihod od prava, te pod 
uvjetom da su poduzete sve mjere za identifikaciju i pronalazak nositelja prava, ti će se iznosi 
smatrati neraspodjeljivima.  
(10) Op ća skup ština članova organizacije za kolektivno ostvarivanj e prava odlu čuje o 
korištenju neraspodjeljivih iznosa u skladu s pravilima iz članka 230. stavka 3. podstavka 4. 
ovoga Zakona, ne šteteći pravu nositelja prava da u zastarnom roku od tri godine zahtijevaju 
isplatu iznosa koji im pripadaju.  
(11) Op ći obra čun raspodjele mora utvrditi nadle žno tijelo organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava te ispitati i ocijeniti ovla šteni revizor.  
(12) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je dostaviti op ći obra čun 
raspodjele iz stavka 11. ovoga članka Zav odu u roku od 15 dana od dana primitka izvje šća o 
obavljenoj reviziji.  
Trošak ostvarivanja prava i druga izdvajanja te poticanje stvarala štva i kulture  
Članak 245.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je nositelje prava obavijestiti o 
trošku ostvarivanja prava i drugim izdvajanjima iz prihoda od prava i drugih prihoda od 
ulaganja prihoda od prava prije dobivanja punomo ći za ostvarivanje prava.  (2) Tro šak ostvarivanja prava ne smije biti ve ći od stvarnih i opravdanih tro škova 
upravljanja p ravima. Tro šak ostvarivanja mora biti dokumentiran u skladu s najboljim 
računovodstvenim standardima.  
(3) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že, povrh ukupnog tro ška 
ostvarivanja odre đenog u stavku 2. ovoga članka, odlu čiti da se iz ukupne mas e prihoda od 
prava najvi še 3% utro ši na mjere usmjerene protiv piratstva i krivotvorenja te druge mjere 
usmjerene na podizanje razine svijesti o vrijednosti autorskog i srodnih prava.  
(4) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že u punomo ćima o zastupanju sa 
svojim članovima te u me đunarodnim ugovorima o uzajamnom zastupanju odrediti izdvajanja 
u fond za poticanje odgovaraju ćeg umjetni čkog i kulturnog stvarala štva prete žno 
nekomercijalne naravi i kulturne raznolikosti u odgovaraju ćem umjetni čkom i kulturnom 
podru čju. Prihod fonda nije dopu šteno koristiti u druge svrhe. Izdvajanja u navedeni fond ne 
smiju prelaziti 10% ukupne mase prihoda od prava, osim ako je rije č o prihodu od prava 
ostvarenog na ime prava na naknadu za umno žavanje za privatno ko rištenje iz članaka 183. i 
184. ovoga Zakona, u kojem slu čaju izdvajanja u navedeni fond ne smiju prelaziti 30% 
ukupne mase prihoda od tog prava na naknadu.  
(5) Sva izdvajanja od prihoda od prava u fondove propisane ovim Zakonom ili statutom 
organizacije z a kolektivno ostvarivanje prava trebaju biti razumna u odnosu na usluge koje 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava pru ža nositeljima prava, uklju čujući i usluge iz 
stavka 6. ovoga članka, te moraju biti utemeljena na objektivnim kriterijima.  
(6) Ak o organizacija za kolektivno ostvarivanje prava pru ža dru štvene, kulturne ili 
edukativne usluge koje se financiraju iz izdvajanja od prihoda od prava i od prihoda koji 
nastanu ulaganjem prihoda od prava, takve usluge du žna je pru žati na temelju po štenih 
kriterija, posebno u odnosu na pristup tim uslugama i opseg tih usluga.  
Raspodjela, tro šak ostvarivanja prava i izdvajanja prema ugovorima o uzajamnom zastupanju  
Članak 246.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je redovito, uredno i preciz no 
raspodijeliti i isplatiti iznose namijenjene drugim organizacijama za kolektivno ostvarivanje 
prava koje zastupa na temelju ugovora o uzajamnom zastupanju.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava nije ovla štena drugoj organizaciji za 
kolektivno ostvarivanje prava koju zastupa na temelju ugovora o uzajamnom zastupanju 
obračunavati izdvajanja iz prihoda od prava i drugih prihoda od ulaganja prihoda od prava bez 
njezine izri čite suglasnosti, osim tro ška ostvarivanja prava.  
(3) Organizacij a za kolektivno ostvarivanje prava du žna je drugim organizacijama za 
kolektivno ostvarivanje prava koje zastupa na temelju ugovora o uzajamnom zastupanju 
isplatiti pripadaju će iznose što je prije mogu će, a najkasnije u roku od devet mjeseci od 
završetka fi nancijske godine u kojoj je prihod od prava napla ćen, osim ako objektivni razlozi 
koji se odnose na korisni čka izvje šća, identifikaciju prava, nositelja prava, povezivanje 
podataka o djelima i predmetima srodnih prava s nositeljima prava ili neki drugi obj ektivni 
razlozi onemogu ćuju po štovanje tog roka.  
(4) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ili njezini članovi koji su subjekti koji 
zastupaju nositelje prava du žni su nositeljima prava isplatiti pripadaju će iznose koje su primili 
od druge organiza cije za kolektivno ostvarivanje prava na temelju ugovora o uzajamnom 
zastupanju što je prije mogu će, a najkasnije u roku od šest mjeseci od zavr šetka financijske 
godine u kojoj je prihod od prava primljen, osim ako objektivni razlozi koji se odnose na 
korisnička izvje šća, identifikaciju prava, nositelja prava, povezivanje podataka o djelima i 
predmetima srodnih prava s nositeljima prava ili neki drugi objektivni razlozi onemogu ćuju 
poštovanje tog roka.  Poglavlje 6.  
TRANSPARENTNOST I IZVJE ŠĆIVANJE  
Izvje šćivanje nositelja prava o upravljanju njihovim pravima  
Članak 247.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava jednom će godi šnje nositeljima prava 
kojima je du žna isplatiti prihod od prava ili je izvr šila pla ćanje u razdoblju na koje se podaci 
odnose učiniti dostupnim sljede će podatke:  
– sve podatke koje je nositelj prava dao organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava da 
ih koristi za identifikaciju i pronalazak nositelja prava  
– iznos koji pripada nositelju prava  
– iznose koje je organizacija za ko lektivno ostvarivanje prava isplatila nositelju prava, 
prema kategoriji prava i vrsti kori štenja  
– razdoblje u kojem se dogodilo kori štenje za koje je organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava du žna nositelju prava isplatiti prihod od prava, osim ako o bjektivni razlozi 
koji se odnose na izvje šćivanje korisnika sprje čavaju organizaciju za kolektivno ostvarivanje 
prava da to u čini 
– izdvajanja na ime tro ška ostvarivanja prava  
– izdvajanja za bilo koju drugu svrhu razli čitu od tro ška ostvarivanja, uklju čujući ona za 
kulturne, socijalne ili edukativne svrhe  
– sve iznose koje pripadaju nositelju prava za bilo koje razdoblje, a nisu mu pla ćeni. 
(2) Kad organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ima kao članove subjekte koji su 
odgovorni za raspodjelu prava nositeljima prava, organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava du žna je dati podatke iz stavka 1. ovoga članka tim subjektima ako ih oni nemaju. U 
tom su slu čaju ti subjekti du žni najmanje jednom godi šnje dati te podatke nositeljima prava 
kojima su du žni isplatiti prihod od prava ili su izvr šili pla ćanje za razdoblje na koje se ti 
podaci odnose.  
Izvje šćivanje drugih organizacija za kolektivno ostvarivanje prava o upravljanju pravima prema 
ugovoru o uzajamnom zastupanju  
Članak 248.  
Organizacija za kolektiv no ostvarivanje prava drugim će organizacijama za kolektivno 
ostvarivanje prava koje zastupa na temelju ugovora o uzajamnom zastupanju, jednom 
godišnje, za razdoblje na koje se odnose, u činiti dostupnim sljede će podatke, u elektroni čkom 
obliku:  
– prihode od prava koji prema ugovoru o uzajamnom zastupanju pripadaju drugoj 
organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava, iznose koje joj je platila, prema kategoriji prava 
i vrsti kori štenja, kao i sve prihode od prava koji joj pripadaju za bilo koje razdoblje, a nisu joj 
plaćeni 
– izdvajanja na ime tro ška ostvarivanja  
– izdvajanja za bilo koju drugu svrhu razli čitu od tro ška ostvarivanja, uklju čujući ona za 
kulturne, socijalne ili edukativne svrhe  
– podatke o odobrenjima za kori štenje koja je dodijelila ili odbi la dodijeliti za predmete 
zaštite na koje se odnosi ugovor o uzajamnom zastupanju i  
– odluke koje je donijela op ća skup ština članova organizacije za kolektivno ostvarivanje 
prava ako se odnose na upravljanje pravima u okviru sporazuma o uzajamnom zastupanj u. 
Podaci koji se nositeljima prava, drugim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i 
korisnicima daju na zahtjev  Članak 249.  
Na obrazlo ženi zahtjev nositelja prava, druge organizacije za kolektivno ostvarivanje 
prava koju zastupa na temelju ugovor a o uzajamnom zastupanju ili korisnika, organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava du žna je u primjerenom roku elektroni čkim putem dostaviti 
sljede će podatke:  
– predmete za štite za koje ostvaruje prava, prava koja ostvaruje neposredno ili 
posredstvom ug ovora o uzajamnom zastupanju te podru čja koja obuhva ća ili 
– ako se zbog opsega djelovanja organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ne mogu 
odrediti predmeti za štite za koje ostvaruje prava, treba dostaviti vrste predmeta za štite, prava 
koja ostvaruje  i podru čja koja obuhva ća. 
Podaci koji se javno objavljuju  
Članak 250.  
Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je javno na svojim mre žnim 
stranicama objaviti sljede će podatke te ih kontinuirano a žurirati:  
– svoj statut  
– pretpostavke za članstv o i pretpostavke otkazivanja odobrenja za upravljanje pravima 
ako nisu uklju čeni u statut  
– obrasce ugovora o davanju dopu štenja za kori štenje  
– cjenike koje primjenjuje, uklju čujući popuste  
– popis osoba iz članka 232. ovoga Zakona  
– opća pravila o raspodjeli iznosa koji pripadaju nositeljima prava  
– opća pravila o tro škovima ostvarivanja prava  
– opća pravila o odbicima od prihoda od prava i od prihoda koji proizlaze iz ulaganja 
prihoda od prava, razli čitih od tro ška ostvarivanja prava, uklju čujući odbitke za socijalne, 
kulturne i obrazovne svrhe  
– popis ugovora o uzajamnom zastupanju koje je potpisala i imena organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava koje su stranke tih ugovora  
– opća pravila o kori štenju neraspodjeljivih iznosa  
– postupcima po žalbama i rje šavanju sporova koji su dostupni u skladu s člancima od 
262. do 264. ovoga Zakona.  
Godi šnje izvje šće o transparentnosti  
Članak 251.  
(1) U roku od osam mjeseci nakon zavr šetka financijske godine organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava du žna je sastaviti i objaviti na svojim mre žnim stranicama 
godišnje izvje šće o transparentnosti koje uklju čuje posebno izvje šće iz stavka 4. ovoga 
članka. Objavljeno izvje šće na mre žnim stranicama mora ostati dostupno javnosti pet godina.  
(2) Godi šnje izvje šće o transparentnosti sadr ži sljede će podatke:  
– financijsko izvje šće koje sadr ži bilancu ili izvje šće o imovini i obvezama, ra čun prihoda 
i rashoda za financijsku godinu te izvje šće o nov čanom tijeku  
– izvje šće o aktivnostima u financijskoj godini  
– podatk e o odbijanju izdavanja odobrenja u skladu s člankom 233. stavkom 2. ovoga 
Zakona  
– opis pravne i upravlja čke strukture organizacije za kolektivno ostvarivanje prava  
– podatke o svim subjektima koji su izravno ili neizravno, u cijelosti ili djelomi čno u 
vlasništvu ili pod kontrolom organizacije za kolektivno ostvarivanje prava  – podatke o ukupnom iznosu naknada pla ćenih u godini za koju se financijsko izvje šće 
podnosi osobama iz članka 231. stavka 3. te članka 232. ovoga Zakona, kao i opis drugih 
koristi ko je su im dodijeljene  
– financijske podatke iz stavka 3. ovoga članka i  
– posebno izvje šće o kori štenju iznosa izdvojenih za socijalne, kulturne i obrazovne 
usluge iz stavka 4. ovoga članka.  
(3) U godi šnjem izvje šću o transparentnosti navode se sljede ći financijski podaci:  
1. financijski podaci o prihodima od prava, po kategoriji prava i vrsti kori štenja, kao što 
su emitiranje, internet, javna izvedba, uklju čujući podatke o prihodu od ulaganja prihoda od 
prava te kori štenju tih prihoda; jesu li raspodijeljen i nositeljima prava ili drugim 
organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava ili su kori šteni na drugi na čin 
2. financijski podaci o tro škovima ostvarivanja prava i drugih usluga koje organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava daje nositeljima prava, s detaljnim opisom sljede ćih stavki:  
a) svi operativni i financijski tro škovi s raspodjelom po kategoriji prava i, tamo gdje su 
troškovi neizravni i ne mogu se pripisati jednoj ili vi še kategorija prava, s obrazlo ženjem 
metode kojom se koristilo za dodjelj ivanje takvih neizravnih tro škova  
b) operativni i financijski tro škovi, s raspodjelom po kategoriji prava i, tamo gdje su 
troškovi neizravni i ne mogu se pripisati jednoj ili vi še kategorija prava, s obrazlo ženjem 
metode kojom se koristilo za dodjeljivanje  takvih neizravnih tro škova, i to samo u odnosu na 
upravljanje pravima, uklju čujući naknade za upravljanje koje su odbijene od prihoda od prava 
ili prihoda koji proizlaze iz ulaganja prihoda od prava u skladu s člankom 242. stavkom 3. i 
člankom 245. stavci ma 1., 2. i 5. ovoga Zakona ili se s njima prebijaju  
c) operativni i financijski tro škovi u odnosu na usluge, isklju čujući usluge upravljanja 
pravima, ali uklju čujući socijalne, kulturne i obrazovne usluge  
d) sredstva za pokrivanje tro škova ostvarivanja prava  
e) izdvajanja od prihoda od prava, s raspodjelom po kategoriji prava i po vrsti kori štenja 
te svrhu izdvajanja kao što su tro škovi ostvarivanja prava ili tro škovi obavljanja socijalnih, 
kulturnih ili obrazovnih usluga i  
f) tro šak ostvarivanja i obavl janja drugih usluga koje organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava pru ža nositeljima prava izra žen u postotku u odnosu prema prihodu od 
prava u financijskoj godini, po kategoriji prava i, tamo gdje su tro škovi neizravni i ne mogu se 
pripisati jednoj il i više kategorija prava, s obrazlo ženjem metode kojom se koristilo za 
dodjeljivanje takvih neizravnih tro škova  
3. financijski podaci o iznosima koji pripadaju nositeljima prava, s detaljnim opisom 
sljede ćih stavki:  
a) ukupan iznos dodijeljen nositeljima prava, po kategoriji prava i vrsti kori štenja  
b) ukupan iznos ispla ćen nositeljima prava, po kategoriji prava i vrsti kori štenja  
c) učestalost isplata, po kategoriji prava i vrsti kori štenja  
d) ukupan iznos prikupljen, ali koji jo š nije dodijeljen nositelj ima prava, po kategoriji 
prava i vrsti kori štenja te s naznakom financijske godine u kojoj je prikupljen  
e) ukupan iznos dodijeljen, ali koji jo š nije ispla ćen nositeljima prava, po kategoriji prava 
i vrsti kori štenja te s naznakom financijske godine u koj oj je prikupljen  
f) razlozi ka šnjenja ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava nije u rokovima 
propisanim u članku 244. stavku 4. ovoga Zakona izvr šila raspodjelu i isplatu i  
g) ukupni neraspodjeljivi iznosi, s obrazlo ženjem u što su utro šeni 
4. financijski podaci o odnosima s drugim organizacijama za kolektivno ostvarivanje 
prava, s opisom sljede ćih stavki:  a) iznosi primljeni od drugih organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i ispla ćeni 
drugim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava , po kategoriji prava i vrsti kori štenja 
te po organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava  
b) tro škovi ostvarivanja prava i druga izdvajanja od prihoda od prava koji pripadaju 
drugim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava, po kategoriji prava i vrsti kori štenja 
te po organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava  
c) tro škovi ostvarivanja prava i druga izdvajanja koja su druge organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava platile, po kategoriji prava i vrsti kori štenja te po organizaciji za kolekti vno 
ostvarivanje prava i  
d) iznosi ispla ćeni neposredno nositeljima prava koji su članovi drugih organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava, po kategoriji prava i po organizaciji za kolektivno ostvarivanje 
prava.  
(4) U posebnom izvje šću organizacija za kolektivno ostvarivanje prava objavljuje 
sljede će podatke o kori štenju iznosa izdvojenih za socijalne, kulturne i obrazovne usluge:  
– iznosi izdvojeni za socijalne, kulturne i obrazovne usluge u financijskoj godini, po vrsti 
i svrsi i, za svaku od njih, po  kategoriji prava i vrsti kori štenja  
– obrazlo ženje o kori štenju tih iznosa po vrsti svrhe, uklju čujući troškove upravljanja 
iznosima izdvojenim za socijalne, kulturne i obrazovne usluge, kao i zasebnih iznosa 
korištenih za socijalne, kulturne i obrazovne svrhe i  
– iznosi iz članka 245. stavka 3. ovoga Zakona.  
(5) Ra čunovodstvene podatke uklju čene u godi šnje izvje šće o transparentnosti mora 
revidirati jedan ili vi še revizora ovla štenih u skladu sa zakonom kojim se ure đuje podru čje 
revizije. Revizorsko izvje šće sa svim eventualnim primjedbama objavljuje se u cijelosti u 
godišnjem izvje šću o transparentnosti. Ra čunovodstveni podaci koji moraju biti revidirani 
uklju čuju financijsko izvje šće iz stavka 2. podstavka 1. ovoga članka te sve financijske 
podatke iz st avaka 3. i 4. ovoga članka.  
Poglavlje 7.  
IZDAVANJE ODOBRENJA ZA KORI ŠTENJE INTERNETSKIH PRAVA NA AUTORSKIM 
GLAZBENIM DJELIMA ZA VI ŠE DR ŽAVNIH PODRU ČJA 
Izdavanje odobrenja na unutarnjem tr žištu Europske unije  
Članak 252.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja ima sjedi šte ili poslovni nastan u 
Republici Hrvatskoj du žna je u izdavanju odobrenja za kori štenje internetskih prava na 
autorskim glazbenim djelima za vi še državnih podru čja unutar Europske unije (u daljnjem 
tekstu: multiteritorijalna odobrenja) po štovati odredbe ovoga poglavlja ovoga Zakona.  
(2) Internetska prava na autorskim glazbenim djelima su autorska prava na glazbenim 
djelima iz članaka 33. i 36. ovoga Zakona, uklju čujući pravo iz članka 46. ov oga Zakona, a 
koja je potrebno urediti pri pru žanju usluga na internetu.  
Kapacitet obrade multiteritorijalnih odobrenja  
Članak 253.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja izdaje multiteritorijalna odobrenja 
za kori štenje internetskih prava na autorskim glazbenim djelima du žna je imati dostatan 
kapacitet za elektroni čku obradu, na u činkovit i transparentan na čin, podataka koji su potrebni 
za izdavanje takvih odobrenja, uklju čujući i za utvr đivanje repertoara i pra ćenje njegova 
korištenja, izd avanje ra čuna korisnicima, prikupljanje prihoda od prava te raspodjelu iznosa 
nositeljima prava.  (2) Za ostvarenje svrhe iz stavka 1. ovoga članka organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava du žna je ispunjavati sljede će pretpostavke:  
– sposobnost to čnog utvrđivanja, u cijelosti ili u dijelu, autorskih glazbenih djela koja je 
ovlaštena zastupati  
– sposobnost to čnog utvr đivanja, u cijelosti ili u dijelu, za svako relevantno dr žavno 
podru čje, prava i odgovaraju ćih nositelja prava  
– korištenje jedinstvenih i dentifikatora za utvr đivanje nositelja prava i autorskih 
glazbenih djela, uzimaju ći u obzir, koliko je to mogu će, standarde koji se dobrovoljno koriste 
u industriji i praksu razvijenu na me đunarodnoj razini ili na razini Europske unije  
– korištenje odgovar ajućih na čina za identificiranje te pravodobno i u činkovito rje šavanje 
nedosljednosti u podacima koje imaju druge organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
koje izdaju multiteritorijalna odobrenja za kori štenje internetskih prava na autorskim 
glazbenim  djelima.  
Transparentnost podataka o multiteritorijalnom repertoaru  
Članak 254.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja izdaje multiteritorijalna odobrenja 
za kori štenje internetskih prava na autorskim glazbenim djelima du žna je pru žateljima  
internetskih usluga, nositeljima prava čija prava zastupa i drugim organizacijama za 
kolektivno ostvarivanje prava, na njihov obrazlo ženi zahtjev, elektroni čkim putem davati 
ažurne podatke koji omogu ćuju utvr đivanje repertoara koji zastupa na internetu. T o uklju čuje: 
– autorska glazbena djela koja zastupa  
– prava koja zastupa u cijelosti ili u dijelu  
– državna podru čja koja obuhva ća. 
(2) Kad je to nu žno, organizacija za kolektivno ostvarivanje prava mo že poduzeti 
razumne mjere za za štitu to čnosti i cjelovitosti podataka, kontrolu njihove ponovne uporabe te 
za za štitu podataka s tr žišnom vrijednosti.  
Točnost podataka o multiteritorijalnom repertoaru  
Članak 255.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja izdaje multiteritorijalna odobrenja 
za internetska prava na autorskim glazbenim djelima du žna je propisati postupke kroz koje će 
omogu ćiti nositeljima prava, drugim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i 
pružateljima internetskih usluga da zahtijevaju ispravak podataka iz članka 2 53. stavka 2. i 
članka 254. ovoga Zakona ako iz razumnih dokaza koje su podnijeli uz svoj zahtjev proizlazi 
da su ti podaci neto čni. Ako to podneseni dokazi opravdavaju, organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava du žna je u primjerenom roku ispraviti ta kve podatke.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je nositeljima prava na 
glazbenim autorskim djelima koje zastupa u svom vlastitom repertoaru, kao i nositeljima 
prava koji su joj povjerili zastupanje u skladu s člankom 260. ovoga Zakona  učiniti dostupnim 
odgovaraju ća sredstva pomo ću kojih će oni biti u mogu ćnosti u elektroni čkom obliku 
dostavljati organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava podatke o svojim autorskim 
glazbenim djelima, o udjelu svojih prava na tim djelima te o dr žavama  za koje ovla šćuju tu 
organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava. Tom prigodom organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava i nositelji prava uzet će u obzir, koliko je to mogu će, dobrovoljne 
industrijske standarde ili prakse koji se odnose na razmjenu  podataka, a razvijeni su na 
međunarodnoj ili unijskoj razini, dopu štajući nositeljima prava da odrede glazbeno djelo, u cijelosti ili u dijelu, internetska prava, u cijelosti ili u dijelu, i dr žave za koje ovla šćuju neku 
organizaciju za kolektivno ostvari vanje prava.  
(3) Ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ovlasti drugu takvu organizaciju za 
kolektivno ostvarivanje prava za izdavanje odobrenja za kori štenje internetskih prava na 
autorskim glazbenim djelima sukladno člancima 258. i 259. ovoga Zakona, ovla štena 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je primijeniti odredbe stavka 2. ovoga 
članka i na nositelje prava na glazbenim autorskim djelima koja su uklju čena u repertoar 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koja daje ov last, osim ako je druk čije 
ugovoreno.  
Točno i pravodobno izvje šćivanje i izdavanje ra čuna 
Članak 256.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja izdaje multiteritorijalna odobrenja 
za internetska prava na autorskim glazbenim djelima du žna je na dzirati kori štenje internetskih 
prava na glazbenim djelima koja zastupa u cijelosti ili djelomi čno kod onih pru žatelja 
internetskih usluga koje je ovlastila na takvo kori štenje.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je ponuditi pru žatelji ma 
internetskih usluga mogu ćnost dostavljanja u elektroni čkom obliku izvje štaja o stvarnom 
korištenju internetskih prava na autorskim glazbenim djelima, a pru žatelji internetskih usluga 
dužni su je o tome to čno izvje šćivati. Organizacija za kolektivno ostv arivanje prava du žna je 
ponuditi uporabu barem jedne metode izvje šćivanja koja uzima u obzir dobrovoljne 
industrijske standarde ili prakse razvijene na me đunarodnoj ili unijskoj razini za elektroni čku 
razmjenu takvih podataka. Organizacija za kolektivno os tvarivanje prava mo že odbiti izvje šće 
pružatelja internetskih usluga dostavljeno u njihovu vlastitom formatu ako ujedno omogu ćuje 
da se za izvje šćivanje upotrebljava industrijski standard za elektroni čku razmjenu podataka.  
(3) Organizacija za kolektivno os tvarivanje prava elektroni čki izdaje ra čun pru žateljima 
internetskih usluga. Du žna je ponuditi uporabu barem jedne metode izvje šćivanja koja uzima 
u obzir dobrovoljne industrijske standarde ili prakse razvijene na me đunarodnoj ili unijskoj 
razini za elektr oničku razmjenu takvih podataka. Na ra čunu je du žna specificirati autorska 
djela i prava za koja je odobrenje izdano, u cijelosti ili u dijelu, na temelju podataka 
navedenih u popisu pretpostavki iz članka 253. stavka 2. ovoga Zakona i odgovaraju ćeg 
stvarn og kori štenja, u mjeri u kojoj je to mogu će učiniti na temelju podataka dobivenih od 
pružatelja internetskih usluga i formata koji je kori šten za davanje tih podataka. Pru žatelj 
internetskih usluga ne mo že odbiti ra čun zbog njegova formata ako organizacija  za kolektivno 
ostvarivanje prava upotrebljava industrijski standard.  
(4) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je izdati ra čun pru žatelju 
internetskih usluga to čno i u primjerenom roku nakon što je pru žatelj prijavio stvarno 
korištenje internetskih prava na autorskom glazbenom djelu, osim kad to nije mogu će zbog 
razloga koje je skrivio pru žatelj internetskih usluga.  
(5) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je omogu ćiti pru žateljima 
internetskih usluga podno šenje prigovora protiv ra čuna, uklju čujući slučajeve kad pru žatelj 
internetskih usluga primi ra čun od jedne ili vi še organizacija za kolektivno ostvarivanje prava 
za isto internetsko pravo na istom glazbenom djelu.  
Točna i pravodobna isplata nositeljima prava  
Članak 257.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja izdaje multiteritorijalna odobrenja 
za internetska prava na autorskim glazbenim djelima du žna je isplatiti iznose koje duguje 
nositeljima prava iz takvih odobrenja to čno i u primjerenom roku, nakon pri mitka izvje šća o stvarnom kori štenju, osim ako to nije mogu će zbog razloga koji su na strani pru žatelja 
internetskih usluga.  
(2) Zajedno sa svakom isplatom iz stavka 1. ovoga članka organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava du žna je nositelju prava dat i sljede će podatke:  
– razdoblje kori štenja na koje se odnosi isplata i dr žavna podru čja na koja se odnosi 
isplata  
– napla ćeni prihod od prava, odbitke i iznose koji su ispla ćeni za svako internetsko pravo 
za svako glazbeno djelo za koje je nositelj prava o vlastio tu organizaciju za kolektivno 
ostvarivanje prava da ga zastupa, u cijelosti ili u dijelu  
– prihod od prava napla ćen za tog nositelja prava, odbitke i iznose koji su ispla ćeni za 
svakog pru žatelja internetskih usluga.  
(3) Kad organizacija za kolekti vno ostvarivanje prava ovlasti drugu takvu organizaciju za 
kolektivno ostvarivanje prava da u njezino ime i za njezin ra čun izdaje multiteritorijalna 
odobrenja za internetska prava na autorskim glazbenim djelima sukladno člancima 258. i 259. 
ovoga Zakona, ovlaštena organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je isplatiti 
iznose iz stavka 1. ovoga članka to čno i u roku od osam dana te dati podatke iz stavka 2. 
ovoga članka organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava koja ju je ovlastila. U tom je 
slučaju ta organizacija za kolektivno ostvarivanje prava odgovorna za daljnju isplatu tih 
iznosa i proslje đivanje podataka nositeljima prava, osim kad su organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava ugovorile druk čije. 
Ugovori izme đu organizacija za kolektivno ostvarivanje prava za multiteritorijalna odobrenja  
Članak 258.  
(1) Ugovori izme đu organizacija za kolektivno ostvarivanje prava kojima jedna 
organizacija ovla šćuje drugu da za njezin ra čun izdaje multiteritorijalna  odobrenja za 
internetska prava na autorskim glazbenim djelima za njezin repertoar ne mogu biti isklju čive 
naravi. Ovla štena organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je ostvarivati povjerena 
internetska prava bez diskriminacije.  
(2) Organizacija  za kolektivno ostvarivanje prava koja je drugoj takvoj organizaciji dala 
ovlast iz stavka 1. ovoga članka du žna je svoje članove obavijestiti o glavnim uvjetima 
ugovora kojim je tu ovlast dala, uklju čujući njegovo trajanje i tro šak usluge koju ovla štena 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava pru ža. 
(3) Ovla štena organizacija za kolektivno ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka 
dužna je organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava koja ju je ovlastila obavijestiti o 
glavnim uvjetima pod kojima  izdaje odobrenja za kori štenje internetskih prava na autorskim 
glazbenim djelima iz njezina repertoara, uklju čujući narav kori štenja, sve odredbe koje se 
odnose ili utje ču na iznos cijene za izdavanje odobrenja, trajanje odobrenja, obra čunska 
razdoblja te  obuhva ćena dr žavna podru čja. 
Obveza zastupanja druge organizacije za kolektivno ostvarivanje prava  
Članak 259.  
(1) Ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja ne izdaje niti nudi izdavanje 
multiteritorijalnih odobrenja za internetska prava na a utorskim glazbenim djelima iz svojeg 
repertoara zatra ži od druge organizacije za kolektivno ostvarivanje prava da s njom sklopi 
ugovor kojim bi je ovlastila na zastupanje svojeg repertoara, organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava od koje je zatra ženo sklapanje ugovora ne mo že odbiti takav zahtjev ako 
već izdaje ili nudi izdavanje multiteritorijalnih odobrenja za istu kategoriju internetskih prava 
na autorskim glazbenim djelima za repertoar jedne ili vi še drugih organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava.  (2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava kojoj je upu ćen zahtjev iz stavka 1. 
ovoga članka du žna je na njega pisano odgovoriti u primjerenom roku.  
(3) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava kojoj je upu ćen zahtjev iz stavka 1. 
ovoga članka du žna je zastupati povjereni repertoar pod istim uvjetima koje primjenjuje na 
svoj repertoar te uklju čiti povjereni repertoar u sve ponude koje upu ćuje pru žateljima 
internetskih usluga.  
(4) Tro šak ostvarivanja koji organizacija za kolektivno ostvari vanje prava kojoj je upu ćen 
zahtjev iz stavka 1. ovoga članka naplati za zastupanje povjerenog repertoara ne smije 
prema šiti iznos opravdanih tro škova koji joj nastanu u obavljanju te usluge.  
(5) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koja upu ćuje z ahtjev iz stavka 1. ovoga 
članka du žna je organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava kojoj upu ćuje taj zahtjev u činiti 
dostupnim sve podatke o vlastitom repertoaru koji su potrebni za izdavanje multiteritorijalnih 
odobrenja za internetska prava na autor skim glazbenim djelima. Ako su ti podaci nedostatni 
ili pru ženi u obliku koji nije prikladan za ispunjavanje pretpostavki za izdavanje 
multiteritorijalnih odobrenja za internetska prava na autorskim glazbenim djelima iz ovoga 
poglavlja ovoga Zakona, organi zacija za kolektivno ostvarivanje prava kojoj je upu ćen 
zahtjev iz stavka 1. ovoga članka ima pravo naplatiti razumne tro škove nastale prilikom 
ispunjavanja tih pretpostavki ili isklju čiti djela za koja su podaci nedostatni ili se ne mogu 
koristiti.  
Pristu p multiteritorijalnim odobrenjima  
Članak 260.  
Ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ne izdaje niti nudi izdavanje 
multiteritorijalnih odobrenja za internetska prava na autorskim glazbenim djelima te ako nije 
ovlastila drugu organizaciju za kole ktivno ostvarivanje prava na zastupanje njezina repertoara 
u tu svrhu do 31. prosinca 2017., nositelji prava koji su ovlastili tu organizaciju za kolektivno 
ostvarivanje prava da ostvaruje njihova internetska prava na autorskim glazbenim djelima 
mogu povu ći to ovla štenje u odnosu na izdavanje multiteritorijalnih odobrenja za kori štenje 
internetskih prava i ostaviti joj ovlast za ostvarivanje tih prava na podru čju Republike 
Hrvatske (u daljnjem tekstu: jednoteritorijalno odobrenje) te izdavanje multiteritori jalnih 
odobrenja za internetska prava obavljati individualno, putem specijalizirane pravne osobe ili 
osobno, ili kolektivno, putem neke druge organizacije za kolektivno ostvarivanje prava.  
Iznimke za internetska prava na autorskim glazbenim djelima u odnos u na radijske i televizijske 
programe  
Članak 261.  
Ovo poglavlje ovoga Zakona ne primjenjuje se na organizacije za kolektivno ostvarivanje 
prava koje izdaju, na temelju dobrovoljnog objedinjavanja potrebnih prava te u skladu s 
odredbama o za štiti tr žišnog n atjecanja iz članaka 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije, multiteritorijalna odobrenja za internetska prava na autorskim glazbenim 
djelima organizacijama za emitiranje u slu čaju kad one priop ćavaju ili čine dostupnim 
javnosti svoje radijske  ili televizijske programe istodobno sa svojim primarnim emitiranjima 
ili nakon njega, kao i bilo koji drugi internetski materijal koji su proizvele ili je proizveden za 
njih, uklju čujući najave, a dodatan je u odnosu na primarno emitiranje njihova radijsk og ili 
televizijskog programa.  
Poglavlje 8.  
PROVEDBENE MJERE  
Prigovori  Članak 262.  
(1) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je utvrditi u činkovite i 
pravodobne postupke u kojima će rješavati prigovore svojih članova i drugih organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava u čije ime ostvaruje prava u skladu s ugovorima o uzajamnom 
zastupanju, osobito u odnosu na punomo ći za zastupanje i prestanak ili povla čenje prava, 
uvjete članstva, prikupljanje iznosa koji pripadaju nositeljima prava, izdvaj anja te raspodjele.  
(2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava du žna je pisano odgovarati na 
prigovore iz stavka 1. ovoga članka te u slu čaju odbijanja prigovora obrazlo žiti razloge 
odbijanja.  
Rješavanje sporova izme đu organizacije za kolektivno ost varivanje prava i korisnika  
Članak 263.  
Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava, kao i korisnik, koji su u sporu o njihovu 
međusobnom odnosu, a posebno o uvjetima davanja odobrenja za kori štenje ili povredu 
ugovora, mogu svoj spor izlo žiti pred arbit ražnim sudom stru čnim u podru čju intelektualnog 
vlasni štva u skladu sa zakonom kojim se ure đuje arbitra ža ili pred nadle žnim sudom u skladu 
sa zakonom kojim se ure đuje parni čni postupak.  
Posebno o alternativnom rje šavanju sporova u vezi s multiteritorijaln im odobrenjima za 
internetska prava na autorskim glazbenim djelima  
Članak 264.  
(1) U svrhu provedbe odredaba poglavlja 7. ovoga dijela Zakona, sljede će sporove 
povezane s organizacijom za kolektivno ostvarivanje prava koja izdaje multiteritorijalna 
odobren ja za internetska prava na autorskim glazbenim djelima, sa sjedi štem ili poslovnim 
nastanom u Republici Hrvatskoj, strane u sporu mogu iznositi pred arbitra žni sud u skladu sa 
zakonom kojim se ure đuje arbitra ža: 
– sporove s postoje ćim ili potencijalnim pru žateljem internetskih usluga u vezi s 
primjenom članaka 233., 254., 255. i 256. ovoga Zakona  
– sporove s jednim ili vi še nositelja prava u vezi s primjenom članaka od 254. do 260. 
ovoga Zakona  
– sporove s drugim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava u vezi s primjenom 
članaka od 254. do 259. ovoga Zakona.  
(2) Stranke u sporovima iz stavka 1. ovoga članka mogu od Vije ća stru čnjaka zatra žiti da 
donese mi šljenje o predmetu njihova spora. Na postupak davanja mi šljenja na odgovaraju ći se 
način primje njuju odredbe članka 235. stavka 6. ovoga Zakona.  
Zaštita osobnih podataka  
Članak 265.  
Obrada osobnih podataka koja se provodi u skladu s ovim dijelom ovoga Zakona 
podlije že primjeni zakona kojim se propisuje za štita osobnih podataka.  
Poglavlje 9.  
NADZOR N AD KOLEKTIVNIM OSTVARIVANJEM PRAVA  
Nadle žnosti Zavoda u pogledu kolektivnog ostvarivanja prava  
Članak 266.  
(1) Zavod izdaje odobrenje iz članka 224. stavka 1. ovoga Zakona organizacijama za 
kolektivno ostvarivanje prava i odobrenje iz članka 225. stavka 2.  ovoga Zakona neovisnim 
upravlja čkim subjektima.  (2) Zavod vodi evidenciju organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i neovisnih 
upravlja čkih subjekata koji obavljaju djelatnost kolektivnog ostvarivanja prava na podru čju 
Republike Hrvatske.  
(3) Zavod o bavlja inspekcijski nadzor nad radom organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava i neovisnih upravlja čkih subjekata, u smislu obavljanja djelatnosti kolektivnog 
ostvarivanja prava na podru čju Republike Hrvatske, u skladu s ovim Zakonom.  
(4) Ako Zavod zaprimi obrazlo ženi zahtjev bilo koje osobe koja ima pravni interes ili po 
službenoj du žnosti stekne spoznaju da organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ili 
neovisni upravlja čki subjekt sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u Republici Hr vatskoj 
kolektivno ostvaruje prava na podru čju Republike Hrvatske bez odobrenja iz članka 224. 
stavka 1. odnosno članka 225. stavka 2. ovoga Zakona, zatra žit će od organizacije za 
kolektivno ostvarivanje prava odnosno od neovisnog upravlja čkog subjekta pod atke i 
dokumentaciju radi utvr đivanja navedenih činjenica.  
(5) Ako na temelju provedenih radnji iz stavka 4. ovoga članka Zavod utvrdi da 
organizacija za kolektivno ostvarivanje prava ili neovisni upravlja čki subjekt obavlja na 
podru čju Republike Hrvatske djelatnost kolektivnog ostvarivanja prava bez odobrenja iz 
članka 224. stavka 1. odnosno članka 225. stavka 2. ovoga Zakona, rje šenjem će zabraniti rad 
te organizacije za kolektivno ostvarivanje prava odnosno tog neovisnog upravlja čkog subjekta 
na podru čju Republike Hrvatske te će pokrenuti prekr šajni postupak zbog po činjenja prekr šaja 
iz članka 299. stavka 1. to čke 1. ovoga Zakona.  
(6) Ako Zavod zaprimi obrazlo ženi zahtjev bilo koje osobe koja ima pravni interes ili po 
službenoj du žnosti stekne spoznaju da  neovisni upravlja čki subjekt sa sjedi štem ili poslovnim 
nastanom u drugoj dr žavi članici Europske unije kolektivno ostvaruje prava na podru čju 
Republike Hrvatske bez ispunjavanja pretpostavki iz članka 225. stavka 3. ovoga Zakona, 
zatra žit će od neovisnog  upravlja čkog subjekta podatke i dokumentaciju radi utvr đivanja tih 
pretpostavki i obaviti ostale potrebne radnje, uklju čujući mogu ćnost da dostavi sve relevantne 
podatke nadle žnom tijelu te dr žave članice i prilo ži zahtjev za poduzimanje odgovaraju ćih 
postupanja i mjera.  
(7) Ako na temelju provedenih radnji iz stavka 6. ovoga članka Zavod utvrdi da neovisni 
upravlja čki subjekt sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u drugoj dr žavi članici Europske 
unije kolektivno ostvaruje prava na podru čju Republike Hrvatsk e bez ispunjavanja 
pretpostavki iz članka 225. stavka 3. ovoga Zakona, rje šenjem će zabraniti rad tog neovisnog 
upravlja čkog subjekta na podru čju Republike Hrvatske i o tome obavijestiti nadle žno tijelo u 
državi članici Europske unije u kojoj taj neovisni upravlja čki subjekt ima sjedi šte ili poslovni 
nastan i tog neovisnog upravlja čkog subjekta te će pokrenuti prekr šajni postupak zbog 
počinjenja prekr šaja iz članka 299. stavka 1. to čke 3. ili to čke 4. ovoga Zakona.  
(8) Protiv rje šenja iz stavaka 5. i 7. ovo ga članka nije dopu štena žalba, ali se mo že 
pokrenuti upravni spor.  
(9) Za upravne sporove iz ovoga Zakona isklju čivo je nadle žan Upravni sud u Zagrebu.  
(10) Slu žbeno dopisivanje izme đu Zavoda i organizacija za kolektivno ostvarivanje prava 
odnosno neovisn ih upravlja čkih subjekata koji na podru čju Republike Hrvatske kolektivno 
ostvaruju ili namjeravaju kolektivno ostvarivati prava vodi se na hrvatskom jeziku i 
latini čnom pismu.  
(11) Rje šenja iz članka 224. stavka 1., članka 225. stavka 2. ovoga Zakona te iz  stavaka 5. 
i 7. ovoga članka objavljuju se u slu žbenom glasilu Zavoda i na mre žnim stranicama Zavoda.  
Inspekcijska ovla štenja  
Članak 267.  (1) U obavljanju inspekcijskog nadzora iz članka 266. stavka 3. ovoga Zakona dr žavni 
službenik Zavoda zadu žen za prov edbu inspekcijskog nadzora (u daljnjem tekstu: inspektor) 
ovlašten je od organizacije za kolektivno ostvarivanje prava odnosno od neovisnog 
upravlja čkog subjekta zahtijevati uvid u isprave i poslovnu dokumentaciju koja se odnosi na 
obavljanje djelatnosti k olektivnog ostvarivanja prava. Zavod mo že potrebnu dokumentaciju i 
očitovanja zatra žiti i pisanim putem.  
(2) Inspekcijski nadzor nad radom organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i 
neovisnih upravlja čkih subjekata koji obavljaju djelatnost kolektivno g ostvarivanja prava na 
podru čju Republike Hrvatske po odobrenju iz članka 224. stavka 1. odnosno članka 225. 
stavka 2. ovoga Zakona mo že biti:  
1. redoviti inspekcijski nadzor, koji se provodi periodi čno, u pravilu jednom godi šnje 
2. izvanredni inspekcijski nadzor, koji se provodi ako Zavod na temelju predstavki ili 
obavijesti ili na bilo koji drugi na čin stekne spoznaju o mogu ćoj nepravilnosti u radu 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ili neovisnog upravlja čkog subjekta.  
(3) Ako inspe ktor u provo đenju nadzora utvrdi da organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava odnosno neovisni upravlja čki subjekt sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u Republici 
Hrvatskoj djelatnost kolektivnog ostvarivanja prava obavlja protivno izdanom rje šenju iz 
članka 224. stavka 1. odnosno članka 225. stavka 2. ovoga Zakona ili protivno odredbama 
ovoga Zakona, rje šenjem će narediti uklanjanje utvr đenih nedostataka i nepravilnosti u 
određenom roku.  
(4) Ako u odre đenom roku iz stavka 3. ovoga članka nedostaci i ne pravilnosti ne budu 
uklonjeni i ako organizacija za kolektivno ostvarivanje prava odnosno neovisni upravlja čki 
subjekt sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u Republici Hrvatskoj i dalje ne udovoljava 
propisanim uvjetima za obavljanje djelatnosti kolektivnog  ostvarivanja prava ili ako te že i 
ponovljeno kr ši odredbe ovoga Zakona, inspektor donosi rje šenje kojim se ukida odobrenje iz 
članka 224. stavka 1. odnosno članka 225. stavka 2. ovoga Zakona. U takvom slu čaju Zavod 
će pokrenuti prekr šajni postupak zbog po činjenja prekr šaja iz članka 299. stavka 1. to čke 2. 
ovoga Zakona.  
(5) Zavod je ovla šten provoditi izvanredni inspekcijski nadzor iz stavka 2. to čke 2. ovoga 
članka nad neovisnim upravlja čkim subjektom koji ima sjedi šte ili poslovni nastan u nekoj 
drugoj d ržavi članici Europske unije i koji je, u skladu s člankom 225. stavkom 3. ovoga 
Zakona, obavijestio Zavod o svojoj namjeri kolektivnog ostvarivanja prava na podru čju 
Republike Hrvatske. Ako inspektor u provo đenju takvog izvanrednog nadzora utvrdi da taj 
neovisni upravlja čki subjekt obavlja poslove kolektivnog ostvarivanja prava protivno 
odredbama ovoga Zakona, rje šenjem će narediti uklanjanje utvr đenih nedostataka i 
nepravilnosti u odre đenom roku i dostaviti to rje šenje tom neovisnom upravlja čkom subjektu 
putem nadle žnog tijela u dr žavi članici Europske unije u kojoj taj neovisni upravlja čki subjekt 
ima sjedi šte ili poslovni nastan.  
(6) Ako u odre đenom roku iz stavka 5. ovoga članka nedostaci i nepravilnosti ne budu 
uklonjeni, inspektor donosi rje šenje koji m se zabranjuje rad neovisnom upravlja čkom 
subjektu na podru čju Republike Hrvatske i dostavlja to rje šenje tom neovisnom upravlja čkom 
subjektu putem nadle žnog tijela u dr žavi članici Europske unije u kojoj taj neovisni 
upravlja čki subjekt ima sjedi šte ili poslovni nastan. U takvom slu čaju Zavod će pokrenuti 
prekr šajni postupak zbog po činjenja prekr šaja iz članka 299. stavka 1. to čke 5. ovoga Zakona.  
(7) Protiv rje šenja iz stavaka 4. i 6. ovoga članka nije dopu štena žalba, ali se mo že 
pokrenuti upravni spor.  
(8) Rje šenja iz stavaka 4. i 6. ovoga članka objavljuju se u slu žbenom glasilu Zavoda i na 
mrežnim stranicama Zavoda.  (9) O mjerama iz stavaka 3. i 4. ovoga članka poduzetim protiv organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava koja je registrirana kao udr uga inspektor je du žan obavijestiti nadle žno 
upravno tijelo županije odnosno Grada Zagreba koje vodi registar udruga.  
(10) Inspektor je ovla šten sudjelovati na op ćoj skup štini organizacije za kolektivno 
ostvarivanje prava, bez prava glasovanja. Organizacij a za kolektivno ostvarivanje prava du žna 
je pravodobno dostaviti obavijest Zavodu o mjestu i vremenu odr žavanja op će skup štine. 
Poslovi u vezi s Vije ćem stru čnjaka  
Članak 268.  
Zavod obavlja stru čne, tehni čke i administrativne poslove u vezi s osnivanjem i radom 
Vijeća stru čnjaka.  
Poslovi u vezi s kori štenjem djela i predmeta srodnih prava nedostupnih na tr žištu 
Članak 269.  
Zavod je ovla šten po slu žbenoj du žnosti ili na zahtjev zainteresirane strane provoditi 
dodatne odgovaraju će mjere informiranja o autorsk im djelima i predmetima srodnih prava 
koji su nedostupni na tr žištu, radi promoviranja ograni čenja iz članka 192. ovoga Zakona i 
kolektivnog ostvarivanja prava u odnosu na ta djela u skladu s odredbama ovoga Zakona, kao 
i provoditi dijaloge s nositeljima p rava, institucijama kulturne ba štine i organizacijama za 
kolektivno ostvarivanje prava u tu svrhu.  
Obveze slu žbenog obavje štavanja Europske komisije  
Članak 270.  
(1) Zavod je du žan obavijestiti Europsku komisiju o predmnijevi  zastupanja na temelju 
članka 224. stavka 6. ovoga Zakona, podru čju primjene te predmnijeve, svrhama i vrstama 
odobrenja koje mogu izdavati organizacije za kolektivno ostvarivanje prava, podacima za 
kontakt organizacija za kolektivno ostvarivanje prava, na činima na koje se mogu dobiti 
informacije o davanju odobrenja za kori štenje repertoara organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava te o mogu ćnostima nositelja prava da izri čito u pisanom obliku obavijeste 
organizaciju za kolektivno ostvarivanje prava da ne ostvaruje njihova prava, sukladno članku 
224. stavku 6. ovoga Zakona.  
(2) Zavod je du žan obavijestiti Europsku komisiju o mogu ćnosti posredovanja Vije ća 
stručnjaka u pogledu sklapanja ugovora u svrhu činjenja dostupnim javnosti audiovizualnih 
djela u ok viru usluga videa na zahtjev iz članka 239. stavka 1. podstavka 2. ovoga Zakona te o 
podacima za kontakt Vije ća stru čnjaka.  
(3) Zavod je du žan obavijestiti Europsku komisiju o svakom prijedlogu Vlade Republike 
Hrvatske o propisivanju novih srodnih prava, u ključujući glavne razloge za njihovo uvo đenje 
te predvi đeno trajanje za štite. 
Suradnja s nadle žnim tijelima u drugim dr žavama  članicama  Europske  unije  
Članak 271.  
(1) Zavod je du žan odgovoriti na zahtjev za dostavu podataka o aktivnostima organizacija 
za kolektivno ostvarivanje prava sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u Republici Hrvatskoj, 
koji je primio od tijela dr žave članice Europske unije koje je odgovaraju ćim propisom te 
države odre đeno kao tijelo za provedbu nadzora nad radom organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava. Zavod nije du žan odgovarati na zahtjeve koji nisu dostatno obrazlo ženi. 
(2) Ako Zavod smatra da organizacija za kolektivno ostvarivanje pr ava ili neovisni 
upravlja čki subjekt sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u drugoj dr žavi članici Europske 
unije, koji obavlja poslove kolektivnog ostvarivanja prava u Republici Hrvatskoj, ne obavlja 
te poslove u skladu s propisima te dr žave članice kojima se ure đuje kolektivno ostvarivanje prava, mo že sve relevantne podatke dostaviti tijelu te dr žave članice koje je odgovaraju ćim 
propisom u njoj odre đeno kao tijelo za provedbu nadzora nad radom organizacija za 
kolektivno ostvarivanje prava. Prema potrebi, Z avod mo že prilo žiti i zahtjev tom tijelu za 
poduzimanje odgovaraju će mjere u skladu s nadle žnostima tog tijela.  
(3) Ako je Zavod od tijela koje je u nekoj dr žavi članici Europske unije odgovaraju ćim 
propisom odre đeno kao tijelo za provedbu nadzora nad rado m organizacija za kolektivno 
ostvarivanje prava primio zahtjev iz stavka 1. ovoga članka, du žan je odgovoriti u roku od tri 
mjeseca od dana primitka zahtjeva.  
(4) Zahtjev iz stavka 2. ovoga članka Zavod mo že uputiti i stru čnoj skupini koju čine 
predstavnic i nadle žnih tijela dr žava članica Europske unije, a kojom predsjeda predstavnik 
Europske komisije.  
(5) Zavod je du žan u primjerenom roku odgovoriti na sve upite Europske komisije i 
surađivati s Europskom komisijom radi razvijanja multiteritorijalnih odobre nja za kori štenje 
internetskih prava na autorskim glazbenim djelima te postizanja ciljeva redovite razmjene 
svih relevantnih podataka izme đu Europske komisije i Zavoda, podno šenja izvje šća 
Europskoj komisiji o stanju i razvoju izdavanja multiteritorijalnih  odobrenja u Republici 
Hrvatskoj do 10. listopada 2017., redovitog izvje šćivanja o promjenama u popisu organizacija 
za kolektivno ostvarivanje prava sa sjedi štem ili poslovnim nastanom u Republici Hrvatskoj 
te za potrebe ostvarivanja zada ća stru čne skupine  iz stavka 4. ovoga članka.  
Odgovaraju ća primjena odredaba na neovisne upravlja čke subjekte  
Članak 272.  
Na neovisne upravlja čke subjekte na odgovaraju ći se na čin primjenjuju odredbe članka 
235. stavka 1., članka 244. stavaka 1., 4., 11. i 12., članka 245. stavka 1., članka 246. stavaka 
1., 3. i 4., članaka od 247. do 249., članka 250. podstavaka 1., 2., 3., 4., 6., 7. i 8. te članaka 
251., 265. i 271. ovoga Zakona.  
DIO ŠESTI  
ZAŠTITA PRAVA U SLU ČAJU POVREDE  
Pravo na za štitu 
Članak 273.  
(1) Nositelj autorskog  ili srodnog prava iz ovoga Zakona čije pravo je protupravno 
povrije đeno ima pravo na za štitu tog prava.  
(2) Ako nije što posebno propisano zakonom, pravo na za štitu iz stavka 1. ovoga članka 
ovlašćuje nositelja prava da od osobe koja je njegovo pravo povr ijedila, ili njezina sveop ćeg 
sljednika, zahtijeva prestanak radnje koja to pravo vrije đa i propu štanje takvih ili sli čnih 
radnji ubudu će (u daljnjem tekstu: prestanak uznemiravanja), popravljanje nanesene štete (u 
daljnjem tekstu: naknada štete), pla ćanje naknade za neovla šteno kori štenje, pla ćanje 
zakonom odre đenog penala, vra ćanje ili nakna đivanje svih koristi koje je bez osnove stekla od 
povrije đenog prava (u daljnjem tekstu: povrat ste čenog bez osnove), utvr đenje u činjene 
povrede, kao i objavu pravomo ćne presude kojom je sud, makar i djelomi čno, udovoljio 
zahtjevu usmjerenom na za štitu prava iz ovoga Zakona.  
(3) Uz izvornog nositelja prava iz ovoga Zakona, pravo na odgovaraju ću zaštitu imaju i 
osobe koje su na temelju pravnog posla stekle izvedeno pravo  iz autorskog ili srodnog prava, 
a sukladno sadr žaju i naravi tog izvedenog prava.  
(4) Pravo na za štitu prelazi na nasljednike.  
(5) Postoji li vi še nositelja istog prava iz ovoga Zakona, svaki od njih ima pravo na za štitu 
svojeg prava prema ostalim nositel jima.  (6) Odredbe ovoga članka primjenjuju se na odgovaraju ći način i kad prijeti opasnost od 
povrede prava iz ovoga Zakona.  
(7) Tvorevine nastale povredom prava iz ovoga Zakona ne u živaju za štitu predvi đenu 
ovim Zakonom.  
Solidarnost  
Članak 274.  
(1) Kad je  pravo iz ovoga Zakona povrije đeno, svaki od vi še nositelja istog prava mo že 
prema tre ćima zahtijevati za štitu prava koje je povrije đeno kao da je njegov jedini nositelj, 
ako ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. 
(2) Svaki od vi še nositelja istog prava iz o voga Zakona predaju cijelog predmeta kojim se 
vrijeđa pravo iz ovoga Zakona mo že od tre ćega zahtijevati samo prema obveznopravnim 
pravilima o nedjeljivim obvezama.  
(3) Kad osoba koja je povrijedila pravo iz ovoga Zakona ispuni zahtjeve jednog od vi še 
nosit elja istog prava, njegova obveza prestaje i prema ostalim nositeljima istog prava.  
(4) Ako je rije č o sudskom postupku koji je u tijeku, nositelji se istog prava iz ovoga 
Zakona smatraju jedinstvenim suparni čarima.  
(5) Ako vi še osoba povrijedi zajedni čkim djelovanjem neko od prava iz ovoga Zakona, 
njihova je odgovornost solidarna.  
Zaštita prava koja se ostvaruju putem organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i dokazivanje 
njihove povrede  
Članak 275.  
(1) Organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ovlaštene su u svoje ime pokretati i 
voditi sudske i upravne postupke za za štitu onih prava iz ovoga Zakona koja ovla šteno 
kolektivno ostvaruju.  
(2) Kad organizacija za kolektivno ostvarivanje prava doka že da je do šlo do povrede 
prava iz ovoga Zakona koja ona ovla šteno kolektivno ostvaruje, nije potrebno utvr đivati 
povredu prava pojedinih nositelja koja se kolektivno ostvaruju.  
Zaštita tehni čkih mjera  
Članak 276.  
(1) Osuje ćivanje u činkovitih tehni čkih mjera koje slu že za za štitu prava iz ovoga Zakona 
predstavlja povredu tog prava, osim ako ovim Zakonom nije druk čije odre đeno. 
(2) Osuje ćivanje tehni čkih mjera predstavlja proizvodnja, uvoz, distribucija, prodaja, 
najam, ogla šavanje prodaje ili najma, ili posjedovanje iz komercijalnih razloga tehnologije,  
računalnih programa, sredstava, proizvoda ili komponenti, ili pru žanje usluga:  
– koji se predstavljaju, ogla šavaju ili se njima trguje iz razloga osuje ćivanja tehni čkih 
mjera ili koji imaju znatnije komercijalno zna čenje ograni čeno na osuje ćivanje tehni čkih 
mjera ili im je uporaba ograni čena na osuje ćivanje tehni čkih mjera  
– koji su prvenstveno sastavljeni, proizvedeni, prilago đeni ili izra đeni radi osuje ćivanja ili 
omogu ćavanja osuje ćivanja u činkovitih tehni čkih mjera.  
(3) Zahtjev za za štitu tehni čkih mje ra odnosno zahtjev za za štitu autorskog i srodnih 
prava zbog osuje ćivanja tehni čkih mjera mo že se podnijeti protiv osobe koja je znala ili 
morala znati da osuje ćuje ili omogu ćava osuje ćivanje tehni čkih mjera. Smatra se da onaj koji 
postupa na na čin opisan u stavku 2. ovoga članka mora znati da osuje ćuje ili omogu ćava 
osuje ćivanje tehni čkih mjera.  (4) Tehni čke mjere su svaka tehnologija, ra čunalni program, sredstvo, proizvod ili 
komponenta koji su napravljeni da u uobi čajenom djelovanju sprje čavaju ili ogran ičavaju 
radnje koje nositelj prava nije dopustio.  
(5) Tehni čke mjere smatraju se u činkovitim onda kad nositelji prava kori štenje svojih 
autorskih djela ili predmeta srodnih prava ograni čavaju putem primjene kontrole pristupa ili 
zaštitnog postupka kao što su enkripcija, premetanje (scrambling) ili druga preinaka ili nadzor 
umno žavanja kojima se posti že cilj za štite. 
(6) Odredbe ovoga članka ne primjenjuju se na ra čunalne programe.  
Zaštita podataka o upravljanju pravima  
Članak 277.  
(1) Povredu prava iz ovoga  Zakona čini i osoba koja bez ovla štenja: uklanja ili preina čuje 
podatke o upravljanju pravima u elektroni čkom obliku, proizvodi, distribuira, uvozi radi 
stavljanja na tr žište, emitira, priop ćava javnosti ili čini dostupnim javnosti autorska djela ili 
predmete srodnih prava s kojih su podaci o upravljanju pravima u elektroni čkom obliku 
uklonjeni ili preina čeni bez ovla štenja nositelja prava, ako zna ili mora znati da time uzrokuje, 
omogu ćava, olak šava ili prikriva povredu prava iz ovoga Zakona.  
(2) Podaci o  upravljanju pravima su podaci koje je naveo nositelj prava i kojima se 
identificira predmet za štite, nositelj prava, uvjeti kori štenja predmeta za štite, kao i brojke ili 
kodovi koji predstavljaju takve podatke ako su navedeni na primjerku autorskog djela ili 
predmeta srodnog prava ili se pojavljuju u vezi s njihovim priop ćavanjem javnosti.  
Posebne mjere za za štitu ra čunalnih programa  
Članak 278.  
(1) Povreda autorskog prava na ra čunalnom programu čini se:  
– bilo kojom radnjom distribucije primjerka ra čunaln og programa za koji se zna ili ima 
razloga vjerovati da je to primjerak kojim je povrije đeno pravo autora ra čunalnog programa iz 
ovoga Zakona  
– posjedovanjem, u komercijalne svrhe, primjerka ra čunalnog programa za koji se zna ili 
ima razloga vjerovati da j e to primjerak kojim je povrije đeno pravo autora ra čunalnog 
programa iz ovoga Zakona  
– bilo kojom radnjom distribucije ili posjedovanja, u komercijalne svrhe, bilo kojeg 
sredstva čija je jedina namjena olak šati neovla šteno uklanjanje tehni čkog ure đaja koji  služi za 
zaštitu ra čunalnog programa ili osujetiti rad toga ure đaja 
– drugim povrje đujućim radnjama.  
(2) Nositelj prava na ra čunalnom programu mo že zahtijevati za štitu ra čunalnog programa 
u skladu s odredbama ove glave ovoga Zakona.  
(3) Odredbe ovoga članka ne dovode u pitanje primjenu zakona kojim se ure đuje za štita 
patenata, zakona kojim se ure đuje za štita žigova, zakona kojim se ure đuje nepo šteno 
trgovanje, zakona kojim se ure đuje za štita neobjavljenih informacija s tr žišnom vrijednosti, 
zakona kojim se  uređuje za štita topografija poluvodi čkih proizvoda i zakona kojim se ure đuju 
obvezni odnosi.  
Zahtjev za prestanak povrede  
Članak 279.  
(1) Nositelj prava iz ovoga Zakona čije je pravo povrije đeno mo že zahtijevati prestanak 
povrede i zabranu takve ili slične povrede ubudu će. (2) Da bi ostvario zahtjev iz stavka 1. ovoga članka, dovoljno je da se nositelj prava 
pozove na svoje pravo i doka že da ga tu ženik uznemirava. Ako tu ženik tvrdi da ima pravo 
poduzimati ono što nositelja prava uznemirava, na njemu je da to doka že. 
Zahtjev za popravljanje štete 
Članak 280.  
Ako je povredom prava iz ovoga Zakona nastala šteta, nositelj prava mo že zahtijevati 
njezino popravljanje prema op ćim pravilima o popravljanju štete. 
Zahtjev za naknadu zbog neovla štenog kori štenja  
Članak 281.  
(1) Ako mu je neovla štenim kori štenjem autorskog djela ili predmeta srodnog prava 
povrije đeno pravo iz ovoga Zakona, nositelj prava odnosno organizacija za kolektivno 
ostvarivanje odnosnih prava mo že zahtijevati cijenu koja je uobi čajena za tu  vrstu kori štenja 
ili cijenu koja je propisana cjenikom iz članka 235. stavka 2. ovoga Zakona.  
(2) Smatra se da je pravo koje se ostvaruje kolektivno povrije đeno neovla štenim 
korištenjem kad su autorsko djelo ili predmet srodnog prava kori šteni bez ugovora  ili bez 
odobrenja organizacije za kolektivno ostvarivanje prava ili kad ugovor ili odobrenje nisu 
valjani.  
Zahtjev za povrat ste čenog bez osnove  
Članak 282.  
Ako su protupravnim kori štenjem prava iz ovoga Zakona ste čene neke koristi, nositelj 
prava mo že zahtijevati vra ćanje ili nakna đivanje svih koristi koje su bez osnove ste čene od 
povrije đenog prava, prema op ćim pravilima o stjecanju bez osnove.  
Zahtjev za objavu presude  
Članak 283.  
(1) Nositelj prava čije je pravo iz ovoga Zakona povrije đeno ima pravo za htijevati da 
pravomo ćna presuda kojom se makar i djelomi čno udovoljilo njegovu zahtjevu usmjerenom 
na za štitu toga prava bude objavljena u sredstvima javnog priop ćavanja na tro šak tu ženika.  
(2) Sud će na prijedlog tu žitelja odlu čiti u kojem će sredstvu jav nog priop ćavanja presuda 
biti objavljena te ho će li se objaviti cijela presuda ili njezin dio.  
(3) Odlu či li sud da se objavi samo dio presude, mora se objaviti barem izreka, kao i onaj 
dio presude iz kojeg je vidljivo o kakvoj se povredi radi i tko je pov rijedio odnosno pravo.  
Zahtjev za uni štenje, preina čenje ili predaju primjeraka nastalih povredom i sredstava kojima je 
povreda po činjena  
Članak 284.  
(1) Nositelj prava čije je pravo iz ovoga Zakona povrije đeno mo že zahtijevati, na teret 
osobe koja je pravo povrijedila, uni štenje odnosno preina čenje svih primjeraka koji su 
bespravno izra đeni ili stavljeni na tr žište ili su namijenjeni stavljanju na tr žište. 
(2) Umjesto mjere iz stavka 1. ovoga članka, nositelj prava čije je pravo povrije đeno 
može zahtij evati da mu kr šitelj prava koji je u posjedu primjeraka iz stavka 1. ovoga članka, 
ili je njihov vlasnik, preda takve primjerke, uz naknadu koja ne mo že biti vi ša od tro škova 
njihove proizvodnje.  
(3) Odredbe stavaka 1. i 2. ovoga članka odnose se na arhite ktonska djela samo ako 
postoji posebno opravdan razlog za njihovo uni štenje odnosno predaju.  (4) Ako su mjere iz stavaka 1., 2. i 3. ovoga članka u odre đenom slu čaju nerazmjerne 
naravi i intenzitetu povrede, a povreda se mo že otkloniti na neki drugi na čin, sud mo že, u 
granicama tu žbenog zahtjeva, za takav slu čaj odrediti druge potrebne mjere. U tom slu čaju 
nositelju prava pripada barem naknada u iznosu koji ne mo že biti manji od onog koji bi dobio 
za ovla šteno kori štenje odnosnog prava.  
(5) Mjere iz stavaka  1. i 2. ovoga članka ne odnose se na odvojive dijelove primjeraka 
čija proizvodnja i stavljanje na tr žište nisu bespravni.  
(6) Odredbe ovoga članka na odgovaraju ći se na čin primjenjuju i na sredstva kori štena ili 
namijenjena za izradu primjeraka kojima se  čini povreda prava iz ovoga Zakona ili koja su 
isklju čivo ili prete žito tomu namijenjena.  
(7) Odredbe ovoga članka ne će se primjenjivati ako bi uni štenjem sredstava iz stavka 6. 
ovoga članka nastala ve ća šteta od štete koja je nastala povredom prava iz ov oga Zakona, 
osim ako je rije č o sredstvima koja su isklju čivo ili prete žito namijenjena za povredu prava.  
(8) Zahtjevi iz ovoga članka u odnosu na tre će poštene osobe zastarijevaju u roku od tri 
godine otkad je nositelj prava saznao za bespravnu izradu pre dmeta odnosno njihovo 
stavljanje na tr žište odnosno da su namijenjeni za stavljanje na tr žište, a najkasnije za pet 
godina od bespravne izrade odnosno stavljanja na tr žište. 
Zahtjev kod povrede prava navo đenja autora i umjetnika izvo đača 
Članak 285.  
(1) Uz  ostale zahtjeve propisane ovim Zakonom, autor i umjetnik izvo đač čije ime, 
pseudonim ili neka druga umjetni čka oznaka nisu navedeni prilikom kori štenja autorskog 
djela odnosno umjetni čke izvedbe, ili su pogre šno ili nepotpuno navedeni, mogu zahtijevati 
od osoba koje koriste autorsko djelo ili umjetni čku izvedbu da ih naknadno odnosno ispravno 
navedu autorom ili umjetnikom izvo đačem. 
(2) Odredbe stavka 1. ovoga članka na odgovaraju ći se na čin primjenjuju kad se, protivno 
zabrani, pri kori štenju autorskog dj ela odnosno umjetni čke izvedbe navede autor odnosno 
umjetnik izvo đač. 
(3) Autor odnosno umjetnik izvo đač neće imati pravo na zahtjeve iz ovoga članka ako se 
autorsko djelo odnosno umjetni čka izvedba koriste uz njihovo odobrenje, a na čin kori štenja je 
takav  da ne omogu ćava navo đenje autora odnosno umjetnika izvo đača. 
Penal  
Članak 286.  
(1) Onaj čije je pravo iz ovoga Zakona povrije đeno namjerno ili krajnjom nepa žnjom ima 
pravo zahtijevati od osobe koja je pravo povrijedila naknadu u dvostrukom iznosu od 
ugovo rene (u daljnjem tekstu: penal), a ako nije ugovorena, od odgovaraju će uobi čajene 
naknade.  
(2) U slu čaju iz stavka 1. ovoga članka ne mo že se dokazivati da šteta nije nastala.  
(3) Ako je nastala šteta ve ća od penala iz stavka 1. ovoga članka, nositelj prav a ovla šten 
je zahtijevati razliku do popravljanja potpune štete. 
Zastara  
Članak 287.  
(1) Pravo na za štitu prava iz ovoga Zakona ne zastarijeva, ako ovim Zakonom nije 
drukčije odre đeno. 
(2) Zahtjevi iz ovoga Zakona koji su po svojoj naravi obveznopravni , a za njih ovim 
Zakonom nije odre đen poseban zastarni rok, zastarijevaju prema op ćim pravilima o zastari.  Privremene mjere zbog povrede prava  
Članak 288.  
(1) Na zahtjev nositelja prava koji u čini vjerojatnim da mu je pravo iz ovoga Zakona 
povrije đeno ili da prijeti opasnost od povrede, sud mo že odrediti bilo koju privremenu mjeru 
koja je usmjerena na prestanak ili sprje čavanje povrede, kao što su:  
– naložiti protivniku osiguranja da prestane, odnosno odustane od radnji kojima se 
povre đuje pravo; ovaj nalog  sud mo že izre ći i protiv posrednika čije usluge koriste tre će 
osobe da bi povrijedile pravo  
– odrediti oduzimanje ili isklju čenje iz prometa proizvoda kojima se protupravno 
povre đuje pravo.  
(2) Na zahtjev nositelja prava koji u čini vjerojatnim da mu je pr avo iz ovoga Zakona 
povrije đeno u obavljanju gospodarske djelatnosti s ciljem pribavljanja imovinske ili 
komercijalne koristi te da mu zbog takve povrede prijeti nenadoknadiva šteta, osim 
privremenih mjera iz stavka 1. ovoga članka, sud mo že odrediti i odu zimanje pokretnina ili 
nekretnina u vlasni štvu protivnika osiguranja koje nisu u neposrednoj vezi s povredom, kao i 
zabranu raspolaganja sredstvima na ra čunu kod financijskih institucija i raspolaganja drugom 
imovinom.  
(3) Radi odre đivanja i provedbe privr emene mjere iz stavka 2. ovoga članka, sud mo že 
zahtijevati od protivnika osiguranja ili drugih osoba koje time raspola žu dostavu bankovnih, 
financijskih i drugih ekonomskih podataka ili pristup drugim potrebnim podacima i 
dokumentima. Sud je du žan osigura ti čuvanje tajnosti ovih podataka te zabraniti svaku 
zlouporabu ovih podataka.  
(4) Privremena mjera iz stavka 1. ovoga članka mo že se izre ći i bez obavje šćivanja 
protivnika osiguranja ako predlagatelj osiguranja u čini vjerojatnim da u protivnom 
privremena mjera ne će biti u činkovita ili da prijeti opasnost od nastanka nenadoknadive štete. 
(5) Privremena mjera iz stavka 2. ovoga članka mo že se izre ći i bez obavje šćivanja 
protivnika osiguranja ako predlagatelj osiguranja u čini vjerojatnim da u protivnom 
privre mena mjera ne će biti u činkovita ili da je s obzirom na osobito te ške okolnosti povrede 
to potrebno.  
(6) Ako je privremena mjera izre čena bez obavje šćivanja protivnika osiguranja, sud će 
rješenje o privremenoj mjeri, odmah nakon njezine provedbe, dostaviti protivniku osiguranja.  
(7) U rje šenju kojim se odre đuje privremena mjera sud će odrediti i trajanje te mjere, a 
ako je mjera odre đena prije podno šenja tu žbe, i rok u kojemu predlagatelj osiguranja mora 
podnijeti tu žbu radi opravdanja mjere, koji ne mo že biti kra ći od 20 radnih dana odnosno 31 
kalendarski dan od dana dostave rje šenja predlagatelju osiguranja, ovisno o tome koji kasnije 
istječe. 
(8) Na odre đivanje privremenih mjera iz ovoga članka primjenjuje se zakon kojim se 
uređuju ovrha i osiguranje.  
(9) Odredbe ovoga članka ne utje ču na mogu ćnost odre đivanja privremenih mjera prema 
drugim odredbama ovoga Zakona i zakonu kojim se ure đuje ovrha i osiguranje.  
Privremene mjere radi osiguranja dokaza  
Članak 289.  
(1) Na zahtjev nositelja prava koji u čini vjeroj atnim da mu je pravo iz ovoga Zakona 
povrije đeno ili da prijeti opasnost od povrede, sud mo že odrediti privremenu mjeru radi 
osiguranja dokaza.  
(2) Privremenom mjerom iz stavka 1. ovoga članka sud mo že odrediti:  – izradu detaljnog opisa robe za koju se učini vjerojatnim da se njome povre đuje pravo, 
uz uzimanje ili bez uzimanja primjeraka  
– oduzimanje robe za koju se u čini vjerojatnim da se njome povre đuje pravo  
– oduzimanje materijala i sredstava što su upotrijebljeni za izradu i distribuciju robe za 
koju se u čini vjerojatnim da se njome povre đuje pravo te dokumentacije koja se na to odnosi  
– drugu mjeru radi osiguranja dokaza.  
(3) Privremena mjera iz ovoga članka mo že se izre ći i bez obavje šćivanja protivnika 
osiguranja ako predlagatelj osiguranja u čini vjerojatnim da prijeti opasnost od uni štenja 
dokaza ili od nastanka nenadoknadive štete. 
(4) Ako je privremena mjera iz ovoga članka izre čena bez obavje šćivanja protivnika 
osiguranja, sud će rješenje o privremenoj mjeri, odmah nakon njezine provedbe, dosta viti 
protivniku osiguranja.  
(5) U rje šenju kojim se odre đuje privremena mjera sud će odrediti i trajanje te mjere, a 
ako je mjera odre đena prije podno šenja tu žbe, i rok u kojemu predlagatelj osiguranja mora 
podnijeti tu žbu radi opravdanja mjere, koji ne mo že biti kra ći od 20 radnih dana odnosno 31 
kalendarski dan od dana dostave rje šenja predlagatelju osiguranja, ovisno o tome koji kasnije 
istječe. 
(6) Na odre đivanje privremenih mjera iz ovoga članka primjenjuje se zakon kojim se 
uređuje ovrha i osiguranje,  uklju čujući i odredbe tog zakona kojima se odre đuje za štita 
povjerljivih podataka u postupku osiguranja.  
(7) Odredbe ovoga članka ne utje ču na mogu ćnost suda da nalo ži mjere za osiguranje 
dokaza prema zakonu kojim se ure đuje parni čni postupak.  
Pribavljanj e dokaza tijekom parni čnog postupka  
Članak 290.  
(1) Kad se stranka u parni čnom postupku za za štitu prava iz ovoga Zakona poziva na 
dokaz i tvrdi da se on nalazi kod druge stranke ili pod njezinom kontrolom, sud će tu stranku 
pozvati da podnese dokaz, ostav ljajući joj odre đeni rok.  
(2) Kad nositelj prava kao tu žitelj u tu žbi tvrdi da se dogodila povreda prava iz ovoga 
Zakona u obavljanju gospodarske djelatnosti radi stjecanja imovinske ili komercijalne koristi i 
tijekom postupka to u čini vjerojatnim te kad s e u postupku poziva na bankovne, financijske ili 
slične ekonomske dokumente, isprave i sli čne dokaze i tvrdi da se oni nalaze kod druge 
stranke ili pod njezinom kontrolom, sud će tu stranku pozvati da podnese dokaze, ostavljaju ći 
joj odre đeni rok.  
(3) Kad stranka koja je pozvana na podno šenje dokaza pori če da se dokaz nalazi kod nje 
ili pod njezinom kontrolom, sud mo že, radi utvr đivanja te činjenice, izvoditi dokaze.  
(4) U pogledu prava na uskratu podno šenja dokaza na odgovaraju ći se na čin primjenjuju 
odred be zakona kojim se ure đuje parni čni postupak o pravu na uskratu svjedo čenja te zakona 
kojim se ure đuju obvezni odnosi o za štiti povjerljivih informacija.  
(5) Sud će, s obzirom na sve okolnosti, po vlastitom uvjerenju cijeniti od kakva je 
značenja to što stranka kod koje se dokaz nalazi ne će postupiti prema rje šenju suda kojim joj 
se nala že da podnese dokaz ili protivno uvjerenju suda pori če da se dokaz nalazi kod nje.  
(6) Protiv odluke suda iz stavaka 1. i 2. ovoga članka nije dopu štena žalba.  
Hitnost i pri mjena odredaba drugih zakona  
Članak 291.  
(1) Postupak zbog povrede prava iz ovoga Zakona je hitan.  (2) Na postupke zbog povrede prava iz ovoga Zakona primjenjuje se zakon kojim se 
uređuje parni čni postupak i zakon kojim se ure đuju ovrha i osiguranje.  
Carin ske mjere  
Članak 292.  
Na zahtjev nositelja prava koji u čini vjerojatnim da bi uvozom, izvozom odnosno 
prelaskom preko grani čne crte odre đene robe bila u činjena povreda prava iz ovoga Zakona, 
carinska će tijela poduzeti odgovaraju će mjere u skladu s posebni m carinskim propisima 
kojima se ure đuje postupanje s robom kojom se čini povreda prava intelektualnog vlasni štva. 
Zahtjev za dostavu podataka  
Članak 293.  
(1) Nositelj prava koji je pokrenuo parni čni postupak za za štitu prava iz ovoga Zakona 
može zahtijevati dostavu podataka o podrijetlu i distribucijskim kanalima robe ili usluga 
kojima se povre đuje njegovo pravo.  
(2) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka mo že se postaviti u obliku tu žbe ili privremene 
mjere protiv:  
– osobe koja je tu žena u parni čnom postupku iz stavka 1. ovoga članka  
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske djelatnosti posjeduje robu za koju se sumnja 
da se njome povre đuje pravo  
– osobe koja u obavljanju svoje gospodarske djelatnosti daje usluge za koje se sumnja da 
se njima povre đuje pravo  
– osobe koje u obavljanju svoje gospodarske djelatnosti daju usluge koje se koriste u 
radnjama za koje se sumnja da se njima povre đuje pravo  
– osobe koja je od jedne od navedenih osoba ozna čena kao osoba koja sudjeluje u 
proizvodnji ili distribuc iji robe ili davanju usluga za koje se sumnja da se njima povre đuje 
pravo.  
(3) Zahtjev iz stavka 1. ovoga članka mo že se postaviti i kao prvi zahtjev u stupnjevitoj 
tužbi, ako je osoba protiv koje se postavlja tu ženik i u glavnom zahtjevu.  
(4) Zahtjev za d ostavu podataka o podrijetlu robe i distribucijskim kanalima robe ili 
usluga iz stavka 1. ovoga članka obuhva ća: 
– podatke o imenima i adresama proizvo đača i distributera, dobavlja ča i drugih prija šnjih 
posjednika robe odnosno davatelja usluga, kao i proda vača na veliko i prodava ča na malo 
kojima je ta roba namijenjena  
– podatke o koli činama proizvedene, izra đene, isporu čene, primljene ili naru čene robe ili 
usluga, kao i cijenama ostvarenim za odnosnu robu i usluge  
– druge podatke.  
(5) Osoba prema kojoj je postavljen zahtjev za dostavu podataka iz ovoga članka mo že 
odbiti dostavu tih podataka zbog istih razloga zbog kojih se prema zakonu kojim se ure đuje 
parni čni postupak mo že uskratiti svjedo čenje. Ako odbije dostavu podataka bez opravdanog 
razloga, odgovar a za štetu koja zbog toga nastane nositelju prava.  
(6) Odredbe ovoga članka ne utje ču na propise o na činu kori štenja povjerljivih podataka u 
građanskim i kaznenim postupcima, na propise kojima se ure đuje odgovornost za zlouporabu 
prava na dobivanje podatak a te na propise kojima se ure đuje obrada i za štita osobnih podataka 
i povjerljivost izvora podataka.  
(7) Odredbe ovoga članka ne utje ču na odredbe članaka 289. i 290. ovoga Zakona.  DIO SEDMI  
NADZOR NAD PROVEDBOM ZAKONA I PREKR ŠAJI 
Nadzor nad provedbom ovoga Zakona  
Članak 294.  
Inspekcijski nadzor nad provedbom ovoga Zakona provode inspektori i drugi ovla šteni 
državni slu žbenici u skladu s posebnim propisima kojim se ure đuju nadle žnosti za obavljanje 
inspekcijskih poslova u podru čju prava intelektualnog vlasni štva. 
Upravni nadzor  
Članak 295.  
Upravni nadzor nad provedbom ovoga Zakona i propisa koji su na temelju njega doneseni 
provodi ministarstvo nadle žno za podru čje autorskog i srodnih prava.  
Prekr šaji protiv autorskog i srodnih prava  
Članak 296.  
(1) Nov čanom kaznom od 5000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekr šaj pravna 
osoba ako:  
1. bez odobrenja autora prvi put objavi autorsko djelo ( članak 27. stavak 1.)  
2. bez odobrenja autora prije objave javnosti autorskog djela otkrije javnosti sadr žaj ili 
opis autorskog djela ( članak 27. stavak 2.)  
3. bez navo đenja autora, osim ako je autor u pisanom obliku izjavio da ne želi biti 
naveden ili ako na čin javnog kori štenja onemogu ćava navo đenje autora, javno koristi 
autorsko djelo ( članak 28. stavak 2.)  
4. bez o dobrenja autora deformira, sakati ili na sli čan na čin naru ži autorsko djelo u 
njegovu nematerijalnom obliku ( članak 29. stavak 1.)  
5. javno koristi autorsko djelo na na čin kojim se povrje đuje čast ili ugled autora ( članak 
30.) 
6. bez odobrenja autora ili d rugog nositelja autorskog prava ili organizacije za kolektivno 
ostvarivanje autorskog prava umno ži autorsko djelo radi daljnjeg distribuiranja ( članak 32. 
podstavci 1. i 2., članak 33. stavak 1. i članak 34. stavak 1.)  
7. kao proizvo đač praznih nosa ča zvuk a, slike ili teksta ili proizvo đač uređaja za tonsko i 
vizualno snimanje ili proizvo đač uređaja za fotokopiranje ili uvoznik praznih nosa ča zvuka, 
slike ili teksta ili uvoznik ure đaja za tonsko i vizualno snimanje ili uvoznik ure đaja za 
fotokopiranje ne pl ati odgovaraju ću naknadu za umno žavanje autorskog djela kad se ono 
može umno žavati bez autorova odobrenja za privatno kori štenje ( članak 183. stavak 2. i 
članak 184. stavak 1.)  
8. kao pru žatelj usluge fotokopiranja uz naplatu ne plati odgovaraju ću naknadu za 
umno žavanje autorskog djela kad se ono mo že umno žavati bez autorova odobrenja 
fotokopiranjem za privatno kori štenje ( članak 183. stavak 3.)  
9. bez odobrenja autora ili drugog nositelja autorskog prava ili organizacije za kolektivno 
ostvarivanje autorsko g prava distribuira, osim iznajmljivanjem, autorsko djelo ( članak 32. 
podstavak 2. i članak 34. stavak 1.)  
10. bez odobrenja autora ili drugog nositelja autorskog prava ili organizacije za 
kolektivno ostvarivanje autorskog prava iznajmljuje autorsko djelo (članak 32. podstavak 2. i 
članak 34. stavci 1. i 2.)  
11. ne plati organizaciji za kolektivno ostvarivanje autorskog prava primjerenu naknadu 
za iznajmljivanje autorskog djela koje se autor ne mo že odre ći kad je svoje pravo iznajmljivanja prepustio proizvo đaču fonograma ili audiovizualnom producentu ( članak 34. 
stavci 1., 2. i 6.)  
12. bez odobrenja autora ili drugog nositelja autorskog prava ili organizacije za 
kolektivno ostvarivanje autorskog prava skladi šti primjerke autorskog djela radi njihova 
distribu iranja ( članak 32. podstavak 2. i članak 34. stavak 1.)  
13. bez odobrenja autora ili drugog nositelja autorskog prava ili organizacije za 
kolektivno ostvarivanje autorskog prava poduzima druge radnje radi distribuiranja primjeraka 
autorskog djela ( članak 3 2. podstavak 2. i članak 34. stavak 1.)  
14. ne plati naknadu za javnu posudbu autorskog djela ako se izvornik ili primjerci 
autorskog djela, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje distribuiranje, posredovanjem javnih 
knjižnica daju na kori štenje u ograni čenom razdoblju, bez ostvarivanja izravne ili neizravne 
imovinske ili komercijalne koristi ( članak 34. stavci 3. i 7.)  
15. kao prodavatelj koji se profesionalno bavi trgovinom umjetninama, osim umjetni čke 
galerije u slu čaju kad stekne izvornik likovnog djela i zravno od autora u razdoblju kra ćem od 
tri godine prije njegove preprodaje i ako cijena po kojoj se djelo preprodaje ne prelazi kunsku 
protuvrijednost od 10.000,00 eura, ne plati odgovaraju ći udio od prodajne cijene ostvarene 
svakom preprodajom toga izvorn ika koja uslijedi nakon njegova prvog otu đenja od strane 
autora (naknadu za pravo slije đenja) prilikom preprodaje likovnog djela ( članak 35. stavak 1.)  
16. bez odobrenja autora ili drugog nositelja autorskog prava ili organizacije za 
kolektivno ostvarivanj e autorskog prava na bilo koji na čin priop ći javnosti autorsko djelo 
(članak 32. podstavak 3. i članak 36.)  
17. bez odobrenja autora ili drugog nositelja autorskog prava ili organizacije za 
kolektivno ostvarivanje autorskog prava preradi autorsko djelo ( članak 32. podstavak 4. i 
članak 54.)  
18. distribuira primjerak ra čunalnog programa za koji zna ili ima razloga vjerovati da je 
to primjerak kojim je povrije đeno pravo autora ra čunalnog programa ( članak 278. stavak 1. 
podstavak 1.)  
19. posjeduje, u komercija lne svrhe, primjerak ra čunalnog programa za koji zna ili ima 
razloga vjerovati da je to primjerak kojim je povrije đeno pravo autora ra čunalnog programa 
(članak 278. stavak 1. podstavak 2.)  
20. distribuira, u komercijalne svrhe, bilo koje sredstvo čija je j edina namjena olak šati 
neovla šteno uklanjanje tehni čkog ure đaja koji slu ži za za štitu ra čunalnog programa ili 
osujetiti rad toga ure đaja radi povrede prava autora ra čunalnog programa ( članak 278. stavak 
1. podstavak 3.)  
21. posjeduje, u komercijalne svrhe,  bilo koje sredstvo čija je jedina namjena olak šati 
neovla šteno uklanjanje tehni čkog ure đaja koji slu ži za za štitu ra čunalnog programa ili 
osujetiti rad toga ure đaja radi povrede prava autora ra čunalnog programa ( članak 278. stavak 
1. podstavak 3.)  
22. bez  navo đenja umjetnika izvo đača, osim ako je umjetnik izvo đač u pisanom obliku 
izjavio da ne želi biti naveden ili ako na čin javnog kori štenja onemogu ćava navo đenje 
umjetnika izvo đača, javno koristi umjetni čku izvedbu ( članak 131. stavak 2.)  
23. bez odobrenj a umjetnika izvo đača deformira, sakati ili na sli čan na čin naru ži 
umjetni čku izvedbu ( članak 132. stavak 1.)  
24. bez odobrenja umjetnika izvo đača ili drugog nositelja prava umjetnika izvo đača ili 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava umjetnika izvo đača fiksira njegovu nefiksiranu 
izvedbu ili umno ži fiksiranu izvedbu radi daljnjeg distribuiranja ( članak 134. u vezi s člankom 
33. stavkom 1., člankom 34. stavkom 1. i člankom 139.)  25. kao proizvo đač praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili proizvo đač uređaja za tonsko i 
vizualno snimanje ili uvoznik praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili uvoznik ure đaja za 
tonsko i vizualno snimanje ne plati odgovaraju ću naknadu za umno žavanje izvedbe umjetnika 
izvođača kad se ona mo že umno žavati bez odobrenja umj etnika izvo đača za privatno 
korištenje ( članak 185. stavak 1. u vezi s člankom 183. stavkom 2. i člankom 184. stavkom 1.)  
26. bez odobrenja umjetnika izvo đača ili drugog nositelja prava umjetnika izvo đača ili 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava u mjetnika izvo đača distribuira, osim 
iznajmljivanjem, fiksiranu izvedbu umjetnika izvo đača (članak 135. stavak 1. u vezi s 
člankom 34. stavkom 1. i člankom 139.)  
27. bez odobrenja umjetnika izvo đača ili drugog nositelja prava umjetnika izvo đača ili 
organiza cije za kolektivno ostvarivanje prava umjetnika izvo đača iznajmljuje fiksiranu 
umjetni čku izvedbu ( članak 135. stavak 1. u vezi s člankom 34. stavkom 6. i člankom 139.)  
28. ne plati organizaciji za kolektivno ostvarivanje prava umjetnika izvo đača primjeren u 
naknadu za iznajmljivanje fiksirane izvedbe umjetnika izvo đača koje se umjetnik izvo đač ne 
može odre ći, kad je svoje pravo iznajmljivanja umjetnik izvo đač prepustio proizvo đaču 
fonograma ( članak 135. stavak 2. u vezi s člankom 34. stavcima 2. i 6. i člankom 139.)  
29. bez odobrenja umjetnika izvo đača ili drugog nositelja prava umjetnika izvo đača ili 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava umjetnika izvo đača skladi šti radi distribuiranja 
fiksiranu izvedbu umjetnika izvo đača (članak 135. stavak 1. u ve zi s člankom 34. stavkom 1. i 
člankom 139.)  
30. bez odobrenja umjetnika izvo đača ili drugog nositelja prava umjetnika izvo đača ili 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava umjetnika izvo đača poduzima druge radnje radi 
distribuiranja fiksirane izvedbe umjetnika izvo đača (članak 135. stavak 1. u vezi s člankom 
34. stavkom 1. i člankom 139.)  
31. ne plati naknadu za javnu posudbu fiksirane izvedbe umjetnika izvo đača ako se 
izvornik ili primjerci fiksirane izvedbe umjetnika izvo đača, u pogledu kojih je dopu šteno 
daljnje distribuiranje, posredovanjem javnih knji žnica daju na kori štenje u ograni čenom 
razdoblju, bez ostvarivanja izravne ili neizravne imovinske ili komercijalne koristi ( članak 
135. stavak 1. u vezi s člankom 34. stavcima 3. i 7. i člankom 139.)  
32. bez odobrenja umjetnika izvo đača ili drugog nositelja prava umjetnika izvo đača ili 
organizacije za kolektivno ostvarivanje prava umjetnika izvo đača na bilo koji na čin priop ći 
javnosti izvedbu umjetnika izvo đača (članak 136. stavak 1. u vezi s člancima 36. i 139.)  
33. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drugog nositelja prava proizvo đača 
fonograma umno ži radi distribuiranja fonogram ( članak 142. stavak 1. podstavak 1. u vezi s 
člankom 33. stavkom 1., člankom 34. stavkom 1. i člankom 145.)  
34. kao pro izvođač praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili proizvo đač uređaja za tonsko i 
vizualno snimanje ili uvoznik praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili uvoznik ure đaja za 
tonsko i vizualno snimanje ne plati odgovaraju ću naknadu za umno žavanje fonograma kad se 
on mo že umno žavati bez odobrenja proizvo đača fonograma za privatno kori štenje ( članak 
185. stavak 1. u vezi s člankom 183. stavkom 2. i člankom 184. stavkom 1.)  
35. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drugog nositelja prava proizvo đača 
fonograma  distribuira, osim iznajmljivanjem, fonogram ( članak 142. stavak 1. podstavak 2., u 
vezi s člankom 34. stavkom 1. i člankom 145.)  
36. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drugog nositelja prava proizvo đača 
fonograma  ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava proizvo đača fonograma 
iznajmljuje fonogram ( članak 142. stavak 1. podstavak 2. u vezi s člankom 145.)  37. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drugog nositelja prava proizvo đača 
fonograma skladi šti fono gram radi distribuiranja ( članak 142. stavak 1. podstavak 2. u vezi s 
člankom 34. stavkom 1. i člankom 145.)  
38. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drugog nositelja prava proizvo đača 
fonograma poduzima druge radnje radi distribuiranja fonograma ( članak 142. stavak 1. 
podstavak 2. u vezi s člankom 34. stavkom 1. i člankom 145.)  
39. ne plati naknadu za javnu posudbu fonograma ako se izvornik ili primjerci 
fonograma, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje distribuiranje, posredovanjem javnih 
knjižnica daju na kori štenje u ograni čenom razdoblju, bez ostvarivanja izravne ili neizravne 
imovinske ili komercijalne koristi ( članak 142. stavak 1. podstavak 2. u vezi s člankom 34. 
stavcima 3. i 7. i člankom 145.)  
40. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drugog no sitelja prava proizvo đača 
fonograma ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava proizvo đača fonograma u čini 
dostupnim javnosti fonogram ( članak 142. stavak 1. podstavak 3. u vezi s člancima 46. i 145.)  
41. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drug og nositelja prava proizvo đača 
fonograma ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava proizvo đača fonograma umno ži i 
priop ći javnosti, uklju čujući učini dostupnim javnosti fonogram u okviru prate će internetske 
usluge ( članak 142. stavak 1. podstavak 4 . u vezi s člancima 36., 48. i 145.)  
42. bez odobrenja proizvo đača fonograma ili drugog nositelja prava proizvo đača 
fonograma ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava proizvo đača fonograma priop ći 
javnosti, uklju čujući učini dostupnim javnosti fon ogram, pri davanju pristupa javnosti 
fonogramima koje su u čitali korisnici na platformama za dijeljenje sadr žaja putem interneta 
(članak 142. stavak 1. podstavak 5. u vezi s člancima 36., 50. i 145.)  
43. ne plati udio u jedinstvenoj primjerenoj naknadi za javno prikazivanje, emitiranje, 
reemitiranje, prijenos izravnim protokom, javno priop ćavanje emitiranja, reemitiranja, 
prijenosa izravnim protokom i činjenja dostupnim javnosti i svako drugo priop ćavanje 
javnosti fonograma ( članak 142. stavak 1. podstavak 6. u vezi s člancima 36., 41., 42., od 44. 
do 46., člankom 136. stavkom 2. i člankom 145.)  
44. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta umno žava radi distribuiranja videogram ( članak 152. podstavak 1. u v ezi s 
člankom 33. stavkom 1., člankom 34. stavkom 1. i člankom 155.)  
45. kao proizvo đač praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili proizvo đač uređaja za tonsko i 
vizualno snimanje ili uvoznik praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili uvoznik ure đaja za 
tonsko i vizualno snimanje ne plati odgovaraju ću naknadu za umno žavanje videograma kad se 
on mo že umno žavati bez odobrenja audiovizualnog producenta za privatno kori štenje ( članak 
185. stavak 1. u vezi s člankom 183. stavkom 2. i člankom 184. stavkom 1.)  
46. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta distribuira, osim iznajmljivanjem, videogram ( članak 152. podstavak 2. u vezi s 
člankom 34. stavkom 1. i člankom 155.)  
47. bez odobrenja audiovizualnog producenta  ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta iznajmljuje videogram ( članak 152. podstavak 2. u vezi s člankom 34. stavkom 6. 
i člankom 155.)  
48. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta skladi šti videogram radi distribuiranja ( članak 152. podstavak 2. u vezi s člankom 
34. stavkom 1. i člankom 155.)  
49. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta poduzima druge radnje radi distribuiranja videograma ( članak 152. podstavak 2. u 
vezi s člankom 34. stavkom 1. i člankom 155.)  50. ne plati naknadu za javnu posudbu videograma ako se izvornik ili primjerci 
videograma, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje distribuiranje, posredovanjem javnih 
knjižnica daju na korištenje u ograni čenom razdoblju, bez ostvarivanja izravne ili neizravne 
imovinske ili komercijalne koristi ( članak 152. podstavak 2. u vezi s člankom 34. stavcima 3. 
i 7. i člankom 155.)  
51. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja p rava audiovizualnog 
producenta prika že videogram ( članak 152. podstavak 3. u vezi s člancima 36., 41. i 155.)  
52. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta u čini dostupnim javnosti videogram ( članak 152. p odstavak 4. u vezi s člancima 
36., 46. i 155.)  
53. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta umno ži i priop ći javnosti, uklju čujući učini dostupnim javnosti videogram u 
okviru prate će internetske usluge ( članak 152. podstavak 5. u vezi s člancima 36., 48. i 155.)  
54. bez odobrenja audiovizualnog producenta ili drugog nositelja prava audiovizualnog 
producenta priop ći javnosti, uklju čujući učini dostupnim javnosti, videogram, pri davanju 
pristupa javnosti vid eogramima koje su u čitali korisnici na platformama za dijeljenje sadr žaja 
putem interneta ( članak 152. podstavak 6. u vezi s člancima 36., 50. i 155.)  
55. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje fiksir a nefiksirani programski signal ( članak 158. stavak 1. podstavak 1. u vezi s 
člankom 33. stavkom 1. i člankom 162.)  
56. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje umno ži programski signal radi distribuira nja (članak 158. stavak 1. podstavci 2. i 3. 
u vezi s člankom 33. stavkom 1., člankom 34. stavkom 1. i člankom 162.)  
57. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje distribuira, osim iznajmljivanja, fiksir ani programski signal ( članak 158. stavak 1. 
podstavak 3. u vezi s člankom 34. stavkom 1. i člankom 162.)  
58. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje emitira programski signal ( članak 158. stavak 1. po dstavak 4. u vezi s člancima 36., 
42. i 162.)  
59. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje reemitira programski signal ( članak 158. stavak 1. podstavak 5. u vezi s člancima 
36., 44. i 162.)  
60. bez odob renja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje prenese izravnim protokom programski signal ( članak 158. stavak 1. podstavak 6. u 
vezi s člancima 36., 45. i 162.)  
61. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje javno priop ći programski signal emitiran, reemitiran, prenesen izravnim protokom 
ili učinjen dostupnim javnosti ako je takvo priop ćavanje pristupa čno javnosti uz pla ćanje 
ulaznice ( članak 158. stavak 1. pod stavak 7. u vezi s člancima 36., 47. i 162.)  
62. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje u čini dostupnim javnosti programski signal ( članak 158. stavak 1. podstavak 8. u 
vezi s člancima 36., 46. i 162.)  
63. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje umno ži i priop ći javnosti, uklju čujući učini dostupnim javnosti programski signal u 
okviru prate će internetske usluge ( članak 158. stavak 1. podstavak 9. u vezi s člancima 36., 
48. i 162.)  
64. bez odobrenja organizacije za emitiranje ili drugog nositelja prava organizacije za 
emitiranje priop ći javnosti, uklju čujući učini dostupnim javnosti pri davanju pristupa javnosti programskim signalima koje su u čitali korisnici na platformama za dijeljenje sadr žaja putem 
interneta ( članak 158. stavak 1. podstavak 10. u vezi s člancima 36., 50. i 162.)  
65. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih publikaci ja ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija umno žava radi distribuiranja informativnu publikaciju 
ili njezin dio ( članak 165. stavak 1. podstavci 1. i 2. u vezi s člankom 33. stavkom 1., člankom 
34. stavkom 1. i člankom 172.)  
66. kao proizvo đač praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili proizvo đač uređaja za tonsko i 
vizualno snimanje ili proizvo đač uređaja za fotokopiranje ili uvoznik praznih nosa ča zvuka, 
slike ili teksta ili uvoznik ure đaja za tonsko i vizual no snimanje ili uvoznik ure đaja za 
fotokopiranje ne plati odgovaraju ću naknadu za umno žavanje informativne publikacije kad se 
ona mo že umno žavati bez odobrenja nakladnika informativne publikacije za privatno 
korištenje ( članak 185. stavak 1. u vezi s člankom 183. stavkom 2. i člankom 184. stavkom 1.)  
67. kao pru žatelj usluge fotokopiranja uz naplatu ne plati odgovaraju ću naknadu za 
umno žavanje informativne publikacije kad se ona mo že umno žavati bez odobrenja nakladnika 
informativne publikacije fotokopiranje m za privatno kori štenje ( članak 185. stavak 1. u vezi s 
člankom 183. stavkom 3.)  
68. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih publikacija ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakla dnika informativnih publikacija distribuira, osim iznajmljivanja, informativnu 
publikaciju ( članak 165. stavak 1. podstavak 2. u vezi s člankom 34. stavkom 1. i člankom 
172.)  
69. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava  
nakladnika informativnih publikacija ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija iznajmi primjerak informativne publikacije ( članak 165. 
stavak 1. podstavak 2. i članak 218. stavak 3. to čka 4. podto čka a) u vezi s člankom 34. 
stavkom 6. i člankom 172.)  
70. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih publikacija ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija skladi šti informativnu publikaciju radi distribuiranja 
(članak 165. stavak 1. podstavak 2. u vezi s člankom 34. stavkom 1. i člankom 172.)  
71. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih publikacija ili org anizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija poduzima druge radnje radi distribuiranja informativne 
publikacije ( članak 165. stavak 1. podstavak 2. u vezi s člankom 34. stavkom 1. i člankom 
172.)  
72. ne plati naknadu za j avnu posudbu informativne publikacije ako se izvornik ili 
primjerci informativne publikacije, u pogledu kojih je dopu šteno daljnje distribuiranje, 
posredovanjem javnih knji žnica daju na kori štenje u ograni čenom razdoblju, bez ostvarivanja 
izravne ili neizr avne imovinske ili komercijalne koristi ( članak 165. stavak 1. podstavak 2. u 
vezi s člankom 34. stavcima 3. i 7. i člankom 172.)  
73. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih publikacija ili org anizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija na bilo koji na čin priop ći javnosti informativnu 
publikaciju ili njezin dio ( članak 165. stavak 1. podstavak 3. u vezi s člancima 36. i 172.)  
74. bez odobrenja nakladnika infor mativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih publikacija ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija preradi informativnu publikaciju ili njezin dio ( članak 
165. stavak 1. podstavak 4. u vezi s člancima 54. i 172.)  75. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih publikacija ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija umno ži informativnu publikaciju ili njezin dio u okviru 
usluge informacijskog dru štva (članak 166. stavak 1. podstavak 1. u vezi s člankom 33. 
stavkom 1. i člankom 172.)  
76. bez odobrenja nakladnika informativnih publikacija ili drugog nositelja prava 
nakladnika informativnih  publikacija ili organizacije za kolektivno ostvarivanje prava 
nakladnika informativnih publikacija priop ći javnosti na bilo koji na čin informativnu 
publikaciju ili njezin dio u okviru usluge informacijskog dru štva (članak 166. stavak 1. 
podstavak 2. u vez i s člancima 36. i 172.)  
77. bez odobrenja proizvo đača neoriginalne baze podataka ili drugog nositelja prava 
proizvo đača neoriginalne baze podataka umno ži neoriginalnu bazu podataka ( članak 175. 
stavak 1. podstavak 1. u vezi s člankom 33. stavkom 1. i člankom 179.)  
78. bez odobrenja proizvo đača neoriginalne baze podataka ili drugog nositelja prava 
proizvo đača neoriginalne baze podataka distribuira, osim iznajmljivanjem, neoriginalnu bazu 
podataka ( članak 175. stavak 1. podstavak 2. u vezi s člankom 34. stav kom 1. i člankom 179.)  
79. bez odobrenja proizvo đača neoriginalne baze podataka ili drugog nositelja prava 
proizvo đača neoriginalne baze podataka iznajmi neoriginalnu bazu podataka ( članak 175. 
stavak 1. podstavak 2. u vezi s člankom 34. stavcima 2. i 6. i  člankom 179.)  
80. bez odobrenja proizvo đača neoriginalne baze podataka ili drugog nositelja prava 
proizvo đača neoriginalne baze podataka na bilo koji na čin priop ći javnosti neoriginalnu bazu 
podataka ( članak 175. stavak 1. podstavak 3. u vezi s člancima 3 6. i 179.)  
81. bez odobrenja proizvo đača neoriginalne baze podataka ili drugog nositelja prava 
proizvo đača neoriginalne baze podataka preradi neoriginalnu bazu podataka ( članak 175. 
stavak 1. podstavak 4. u vezi s člancima 54. i 179.)  
82. kao proizvo đač praznih nosa ča zvuka, slike ili teksta ili proizvo đač uređaja za tonsko i 
vizualno snimanje ili proizvo đač uređaja za fotokopiranje ili uvoznik praznih nosa ča zvuka, 
slike ili teksta ili uvoznik ure đaja za tonsko i vizualno snimanje ili uvoznik ure đaja za 
fotokopiranje ne plati odgovaraju ću naknadu za umno žavanje pisanih izdanja nakladnika za 
privatno kori štenje ( članak 185. stavak 3. u vezi s člankom 183. stavkom 2. i člankom 184. 
stavkom 1.)  
83. kao pru žatelj usluge fotokopiranja uz naplatu ne plati odgovar ajuću naknadu za 
umno žavanje pisanih izdanja nakladnika za privatno kori štenje ( članak 185. stavak 3. u vezi s 
člankom 183. stavkom 3.)  
84. ne navede jasno i na vidljiv na čin u svojoj objavi naziv nakladnika informativne 
publikacije, organizacije za emitir anje, drugog nakladnika medija ili elektroni čkog medija 
koji je prvi objavio dnevnu novost, drugu vijest ili drugu medijsku informaciju kad javno 
prenosi dnevne novosti i druge vijesti koje imaju karakter obi čnih medijskih informacija i nisu 
predmetom auto rskog prava te druge medijske informacije za koje je saznao iz drugih javno 
objavljenih izvora ( članak 18. stavak 4. podstavak 1.)  
85. ne navede jasno i na vidljiv na čin u svojoj objavi ime i prezime novinara koji je 
potpisan pri objavi dnevne novosti, dru ge vijesti ili druge medijske informacije, ako je to u 
skladu s uobi čajenom praksom u medijskom izvje šćivanju, kad javno prenosi dnevne novosti i 
druge vijesti koje imaju karakter obi čnih medijskih informacija i nisu predmetom autorskog 
prava te druge medi jske informacije za koje je saznao iz drugih javno objavljenih izvora 
(članak 18. stavak 4. podstavak 2.)  
86. ne navede na primjeren, jasan i vidljiv na čin naziv nakladnika informativne 
publikacije, organizacije za emitiranje, drugog nakladnika medija ili elektroni čkog medija kao izvore za stvaranje svojih javnih objava istih dnevnih novosti i drugih vijesti ili drugih 
medijskih informacija, na na čin za koji po ovome zakonu nije potrebno pribaviti odobrenje 
nositelja prava ili organizacije za kolektivno ost varivanje prava ( članak 18. stavak 5. 
podstavak 1.)  
87. ne navede na primjeren, jasan i vidljiv na čin ime i prezime novinara koji je potpisan 
pri objavi dnevne novosti, druge vijesti ili druge medijske informacije, ako je to u skladu s 
uobičajenom praksom u medijskom izvje šćivanju, kao izvore za stvaranje svojih javnih 
objava istih dnevnih novosti i drugih vijesti ili drugih medijskih informacija, na na čin za koji 
po ovome zakonu nije potrebno pribaviti odobrenje nositelja prava ili organizacije za 
kolektiv no ostvarivanje prava ( članak 18. stavak 5. podstavak 2.).  
(2) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 2000,00 do 
10.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.  
(3) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se novčanom kaznom od 5000,00 do 
50.000,00 kuna fizi čka osoba obrtnik odnosno osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost 
kad je prekr šaj po činila u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne djelatnosti.  
(4) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka ka znit će se nov čanom kaznom od 2000,00 do 
10.000,00 kuna fizi čka osoba.  
Povreda provedbe ograni čenja autorskog prava i srodnih prava  
Članak 297.  
(1) Nov čanom kaznom od 5000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekr šaj pravna 
osoba ako:  
1. osobama kojima je  prema odredbama članaka od 181. do 212. ovoga Zakona 
dopu šteno kori štenje autorskog djela ili predmeta srodnih prava i koje su dokazale da su 
ispunjene pretpostavke iz članka 181. ovoga Zakona, a kori štenje ili pristup im je 
onemogu ćen primjenom tehni čkih mjera iz članka 276. ovoga Zakona, ne omogu ći način na 
koji će mo ći koristiti autorsko djelo ili predmet srodnih prava u skladu s ograni čenjima iz 
članaka od 181. do 212. ovoga Zakona, osiguravanjem posebnih mjera ili sklapanjem 
sporazuma ( članak 213. sta vak 1.)  
2. na svakom primjerku autorskog djela ili predmeta srodnih prava proizvedenom ili 
uvezenom u gospodarske svrhe ne ozna či jasno i vidljivo primjenu tehni čkih mjera, navode ći 
podatke o tehni čkoj mjeri i njezinim u čincima te svoje ime i adresu za kon takt ( članak 213. 
stavak 7.).  
(2) za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 1000,00 do 
5000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.  
(3) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 5000,00 do 
30.000,0 0 kuna fizi čka osoba obrtnik odnosno osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost 
kad je prekr šaj po činila u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne djelatnosti.  
(4) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 1000,00 do 
5000,00 kuna fizi čka osoba.  
Nedostavljanje podataka  
Članak 298.  
(1) Nov čanom kaznom od 5000,00 do 30.000,00 kuna kaznit će se za prekr šaj pravna 
osoba koja koristi autorsko djelo ili predmet srodnog prava ako organizaciji za kolektivno 
ostvarivanje prav a ne dostavi relevantne podatke kojima raspola že, a koji su potrebni za 
naplatu prihoda od prava i/ili raspodjelu iznosa dugovanih nositeljima prava, u ugovorenom ili prethodno odre đenom roku te u ugovorenom ili prethodno odre đenom obliku ( članak 234. 
stavak 1.).  
(2) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 1000,00 do 
5000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.  
(3) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 5000,00 do 
10.000,00 kuna fizi čka osoba o brtnik odnosno osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost 
kad je prekr šaj po činila u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne djelatnosti.  
(4) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 1000,00 do 
5000,00 kuna fizi čka osoba.  
Neovla šteno kolektivno ostvarivanje prava  
Članak 299.  
(1) Nov čanom kaznom od 5000,00 do 50.000,00 kuna kaznit će se za prekr šaj pravna 
osoba:  
1. koja ima sjedi šte ili poslovni nastan u Republici Hrvatskoj ako djelatnost kolektivnog 
ostvarivanja pr ava iz ovoga Zakona obavlja bez odobrenja Zavoda ( članak 224. stavak 1. i 
članak 225. stavak 2.)  
2. koja ima sjedi šte ili poslovni nastan  u Republici Hrvatskoj ako djelatnost kolektivnog 
ostvarivanja prava iz ovoga Zakona obavlja protivno odobrenju Zavoda koje mu je izdano u 
skladu s člankom 224. stavkom 1. ili člankom 225. stavkom 2. ovoga Zakona ili protivno 
odredbama ovoga Zakona ( članak  267. stavak 4.)  
3. koja ima sjedi šte ili poslovni nastan u dr žavi članici Europske unije koja nije Republika 
Hrvatska, ako po pravu dr žave u kojoj ima sjedi šte ili poslovni nastan ne mo že u toj dr žavi 
obavljati djelatnost kolektivnog ostvarivanja prava, a  obavlja takvu djelatnost u Republici 
Hrvatskoj ( članak 225. stavak 3. i članak 266. stavak 7.)  
4. koja ima sjedi šte ili poslovni nastan u dr žavi članici Europske unije koja nije Republika 
Hrvatska, ako po pravu dr žave u kojoj ima sjedi šte ili poslovni nas tan mo že u toj dr žavi 
obavljati djelatnost kolektivnog ostvarivanja prava, ali takvu djelatnost obavlja u Republici 
Hrvatskoj, a da o namjeri obavljanja te djelatnosti u Republici Hrvatskoj prethodno nije 
obavijestila Zavod ( članak 225. stavak 3. i članak 266. stavak 7.)  
5. koja ima sjedi šte ili poslovni nastan u dr žavi članici Europske unije koja nije Republika 
Hrvatska, a u Republici Hrvatskoj obavlja poslove kolektivnog ostvarivanja prava protivno 
odredbama ovoga Zakona ( članak 267. stavak 6.).  
(2) Za pr ekršaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 1000,00 do 
5000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.  
(3) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 5000,00 do 
30.000,00 kuna fizi čka osoba obrtnik odnosno os oba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost 
kad je prekr šaj po činila u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne djelatnosti.  
Prekr šaji po činjeni radi stjecanja imovinske koristi  
Članak 300.  
(1) Nov čanom kaznom od 10.000,00 do 100.000,00 kuna kazni t će se pravna osoba ako je 
prekr šaje iz članaka od 296. do 299. ovoga Zakona po činila radi stjecanja imovinske koristi.  
(2) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 4000,00 do 
10.000,00 kuna odgovorna osoba u pravnoj osobi.  
(3) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 5000,00 do 
100.000,00 kuna fizi čka osoba obrtnik odnosno osoba koja obavlja drugu samostalnu djelatnost kad je prekr šaj po činila u vezi s obavljanjem svog obrta odnosno samostalne 
djelatnosti.  
(4) Za prekr šaje iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se nov čanom kaznom od 4000,00 do 
10.000,00 kuna fizi čka osoba.  
DIO OSMI  
POSEBNE ODREDBE O HRVATSKIM AUDIOVIZUALNIM DJELIMA U ARHIVU I 
PROGRAMIMA HRVATSKE RADIOTELEVIZIJE  
Pripadanje autorskih prava na audiovizualnim djelima koja se nalaze u arhivi Hrvatske 
radiotelevizije, a nastala su prije 1990. godine  
Članak 301.  
(1) Audiovizualna djela čija je prva standardna kopija nastala prije 1990. godine, čiji je 
glavni redatelj ili autor scenarija ili glavni snimatelj ili glavni monta žer slike i zvuka ili 
skladatelj glazbe posebno skladane za kori štenje u tom audiovizualnom djelu ili glavni crta č 
ili animator (ako postoje) hrvatski dr žavljanin ili pripadnik hrvatskog naroda ili koje je 
producirao ili koproducirao audiovizualni producent koji je u vrijeme nastanka prve 
standardne kopije takvog audiovizualnog djela imao sjedi šte na prostoru Republike Hrvatske 
odnosno njezine dr žave prednice i čiji se primjerak na dan stupanja na snagu ovoga Zakona 
nalazi u arhivi Hrvatske radiotelevizije predstavljaju kulturna dobra u smislu zakona kojim se 
uređuje o čuvanje i za štita kulturnih d obara.  
(2) Smatra se da autorska imovinska prava na audiovizualnim djelima iz stavka 1. ovoga 
članka kao koautorima pripadaju: glavnom redatelju kao glavnom koautoru, autoru scenarija, 
glavnom snimatelju, glavnom monta žeru slike i zvuka, autoru glazbe pose bno skladane za to 
audiovizualno djelo te glavnom crta ču ili animatoru, ako je rije č o crtanom ili animiranom 
audiovizualnom djelu.  
(3) Audiovizualni producenti audiovizualnih djela iz stavka 1. ovoga članka mogu u roku 
od dvije godine od dana stupanja na snagu ovoga Zakona podnijeti Hrvatskoj radioteleviziji 
pisani dokaz u obliku ugovora ili sli čnog pravnog posla o stjecanju autorskih imovinskih 
prava iskori štavanja na tim audiovizualnim djelima. Ako je audiovizualni producent takvog 
audiovizualnog djela p restao postojati, a postoji njegov pravni sljednik, uz dokaze o stjecanju 
autorskih imovinskih prava iskori štavanja, takav pravni sljednik du žan je podnijeti dokaz i o 
svojem pravnom sljedni štvu. 
(4) Ako u roku iz stavka 3. ovoga članka audiovizualni produ cent audiovizualnog djela iz 
stavka 1. ovoga članka ili njegov pravni sljednik ne podnese dokaze o stjecanju autorskih 
imovinskih prava iskori štavanja i dokaze o pravnom sljedni štvu, istekom toga roka 
predmnijeva iz stavka 2. ovoga članka postaje neoboriva . 
Ostvarivanje autorskih prava za audiovizualna djela koja se nalaze u arhivi Hrvatske 
radiotelevizije, a nastala su prije 1990. godine  
Članak 302.  
(1) Hrvatska radiotelevizija ovla štena je, na temelju ovoga članka, audiovizualna djela iz 
članka 301. stavk a 1. ovoga Zakona umno žavati, distribuirati, emitirati, reemitirati, činiti 
dostupnim javnosti, priop ćavati javnosti i činiti dostupnim javnosti u okviru prate će 
internetske usluge te u čitavati na platforme za dijeljenje sadr žaja putem interneta, sve u 
komercijalne ili nekomercijalne svrhe, bez odobrenja autora iz članka 301. stavka 2. ovoga 
Zakona, pod uvjetom da s odgovaraju ćom organizacijom za kolektivno ostvarivanje prava 
koja ima odobrenje sukladno odredbama ovoga Zakona sklopi ugovor u kojem će se odr editi 
jedinstvena godi šnja naknada za sve navedene oblike iskori štavanja audiovizualnih djela iz 
članka 301. stavka 1. ovoga Zakona, u pau šalnom iznosu.  (2) Organizacija za kolektivno ostvarivanje prava iz stavka 1. ovoga članka odredit će u 
svojim pravili ma o raspodjeli omjere udjela u naknadi iz stavka 1. ovoga članka, izme đu 
glavnog koautora i ostalih koautora iz članka 301. stavka 2. ovoga Zakona te će najmanje 
jednom godi šnje raspodjeljivati odgovaraju će iznose naknada tim osobama odnosno njihovim 
nasljednicima i drugim pravnim sljednicima, sukladno podacima o kori štenju audiovizualnih 
djela iz članka 301. stavka 1. ovoga Zakona koje dobije od Hrvatske radiotelevizije.  
(3) Odredba stavka 1. ovoga članka ne primjenjuje se na audiovizualna djela iz članka 
301. stavka 1. ovoga Zakona, u odnosu na koja audiovizualni producent odnosno njegov 
pravni sljednik doka že stjecanje autorskih imovinskih prava iskori štavanja i svoje pr avno 
sljedni štvo u skladu s člankom 301. stavkom 3. ovoga Zakona.  
(4) Smatra se da ugovor koji Hrvatska radiotelevizija sklopi s organizacijama za 
kolektivno ostvarivanje prava koje imaju odobrenje sukladno odredbama ovoga Zakona za 
kolektivno ostvarivanje  odgovaraju ćih autorskih glazbenih prava, glazbenih prava umjetnika 
izvođača te proizvo đača fonograma obuhva ća i naknadu za iskori štavanja svih glazbenih 
djela, glazbenih umjetni čkih izvedaba i fonograma koji se koriste u audiovizualnim djelima iz 
članka 3 01. stavka 1. ovoga Zakona te da za njihovo kori štenje nije potrebno ishoditi nikakvo 
dodatno odobrenje, uklju čujući odobrenje za emitiranje, preradu i umno žavanje.  
Gluma čke izvedbe u audiovizualnim djelima koja se nalaze u arhivi Hrvatske radiotelevizije,  a 
nastala su prije 1990. godine  
Članak 303.  
Smatra se da sva imovinska prava na gluma čkim umjetni čkim izvedbama u 
audiovizualnim djelima iz članka 301. stavka 1. ovoga Zakona, za koja audiovizualni 
producent odnosno njegov pravni sljednik ne podnesu dokaz e o stjecanju prava iskori štavanja 
gluma čkih izvedaba i o svojem pravnom sljedni štvu, na na čin kako je propisano u članku 302. 
stavku 3. ovoga Zakona, pripadaju Hrvatskoj radioteleviziji.  
Ponovljena emitiranja hrvatskih audiovizualnih djela u programima Hr vatske radiotelevizije  
Članak 304.  
(1) Za svako ponovljeno emitiranje nakon prvog emitiranja (u daljnjem tekstu: reprizno 
emitiranje) audiovizualnog djela, čiji je glavni koautor hrvatski dr žavljanin ili pripadnik 
hrvatskog naroda, u programima Hrvatske ra diotelevizije, glavnom koautoru pripada 
primjerena i razmjerna naknada koja se obavezno ostvaruje putem odgovaraju će organizacije 
za kolektivno ostvarivanje prava koja ima odobrenje sukladno odredbama ovoga Zakona.  
(2) Hrvatska radiotelevizija du žna je skl opiti ugovor s odgovaraju ćom organizacijom za 
kolektivno ostvarivanje prava koja ima odobrenje sukladno odredbama ovoga Zakona, u 
kojem će se odrediti jedinstvena godi šnja naknada za sva reprizna emitiranja iz stavka 1. 
ovoga članka, u pau šalnom iznosu.  
(3) Ako Hrvatska radiotelevizija ne sklopi ugovor s odgovaraju ćom organizacijom za 
kolektivno ostvarivanje prava koja ima odobrenje sukladno odredbama ovoga Zakona, 
naknada će se odrediti uz odgovaraju ću primjenu odredaba iz članaka 235. i 236. ovoga 
Zakona u pogledu postupka utvr đivanja pau šalne naknade te članka 67. ovoga Zakona u 
pogledu iznosa jedinstvene godi šnje naknade u pau šalnom iznosu.  
(4) U svemu ostalom na postupanje organizacije za kolektivno ostvarivanje prava iz 
ovoga članka primjenjuju se na o dgovaraju ći način odredbe o kolektivnom ostvarivanju prava 
iz ovoga Zakona.  
(5) Ovaj članak ne utje če na ugovore o audiovizualnoj produkciji koje sklapaju 
audiovizualni producenti i glavni koautori me đusobno te audiovizualni producenti i Hrvatska 
radiotele vizija, kao ni na naknade ugovorene u tim ugovorima za stvaranje audiovizualnih djela te za osnivanje prava iskori štavanja na njima, bez obzira na to kada su ti ugovori 
sklopljeni. Ovaj članak ostavlja netaknutim sva prava i obveze ugovornih strana u takvi m 
ugovorima.  
DIO DEVETI  
PRIJELAZNE I ZAVR ŠNE ODREDBE  
Primjena Zakona na predmete za štite nastale prije njegova stupanja na snagu  
Članak 305.  
(1) Ovaj se Zakon primjenjuje na sva autorska djela, sve izvedbe umjetnika izvo đača, sve 
fonograme, sve videograme,  sve programske signale, sve neoriginalne baze podataka te sva 
pisana izdanja u pogledu kojih prava nisu prestala do dana stupanja na snagu ovoga Zakona.  
(2) Ovaj se Zakon primjenjuje na informativne publikacije koje su prvi put objavljene 
nakon 6. lipnja 2019.  
(3) Sva prava autora, umjetnika izvo đača, proizvo đača fonograma, audiovizualnih 
producenata, organizacija za emitiranje, proizvo đača baza podataka te nakladnika pisanih 
izdanja ste čena prije stupanja na snagu ovoga Zakona, kao i sva prava iskori štavanja ste čena 
prije stupanja na snagu ovoga Zakona ostaju netaknuta.  
Primjena Zakona na ugovore nastale prije njegova stupanja na snagu  
Članak 306.  
(1) U odnosu na ugovore sklopljene prije 1. srpnja 1994., pravo iz članka 34. stavka 6. 
odnosno članka 135. st avka 2. ovoga Zakona postoji samo u slu čaju u kojem je autor odnosno 
umjetnik izvo đač ili njihov zastupnik podnio zahtjev u tu svrhu prije 1. sije čnja 1997. U 
slučaju nepostojanja sporazuma izme đu nositelja prava o visini naknade, naknada se odre đuje 
u skl adu s odredbama članka 235. ovoga Zakona.  
(2) Na ugovore i sporazume o ostvarivanju autorskog i srodnih prava koji se odnose na 
radnje umno žavanja i priop ćavanja javnosti, uklju čujući činjenje dostupnim javnosti, u okviru 
prate će internetske usluge, koji s u sklopljeni prije stupanja na snagu ovoga Zakona, a istje ču 
nakon 7. lipnja 2023., od 7. lipnja 2023. primjenjuje se na čelo dr žave podrijetla iz članka 49. 
stavka 1. ovoga Zakona.  
(3) Na odobrenja za radnje priop ćavanja javnosti koje se poduzimaju prijeno som 
programa izravnim protokom, koja su dobivena prije stupanja na snagu ovoga Zakona, a 
istječu nakon 7. lipnja 2025., ne primjenjuje se članak 45. ovoga Zakona do 7. lipnja 2025.  
(4) Ugovori izme đu umjetnika izvo đača i proizvo đača fonograma o osnivanju p rava 
iskori štavanja izvedbe fiksirane na fonogram, koji su sklopljeni prije 1. studenoga 2013., 
proizvode u činke do isteka roka za štite umjetnika izvo đača iz članka 138. ovoga Zakona, 
osim ako je u ugovorima druk čije odre đeno ili ako nastupe okolnosti iz članka 146. stavka 5. 
ili članka 148. stavka 4. ovoga Zakona ili ako je ugovor prestao iz bilo kojeg drugog razloga.  
(5) Ugovori o iskori štavanju glazbenih izvedaba umjetnika izvo đača koji su izme đu 
umjetnika izvo đača i proizvo đača fonograma sklopljeni prij e stupanja na snagu ovoga Zakona 
moraju se uskladiti s odredbama ovoga Zakona u roku od tri godine od dana stupanja na 
snagu ovoga Zakona, u protivnom će se smatrati da proizvo đač fonograma nije stekao prava 
iskori štavanja glazbenih umjetni čkih izvedaba na  internetu te da se prava umjetnika izvo đača 
u vezi s iskori štavanjem glazbenih umjetni čkih izvedaba na internetu ostvaruju kolektivno.  
Primjena Zakona na autorska djela nastala u radnom odnosu i po narud žbi 
Članak 307.  Na autorska djela i predmete srodnih  prava koji nastanu u radnom odnosu ili po narud žbi 
nakon stupanja na snagu ovoga Zakona, a na temelju ugovora o radu odnosno ugovora o 
narud žbi sklopljenih prije stupanja na snagu ovoga Zakona primjenjuje se ovaj Zakon.  
Odobrenja za kolektivno ostvarivanj e prava  
Članak 308.  
Odobrenja za obavljanje djelatnosti kolektivnog ostvarivanja prava koja je Zavod izdao 
organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava i koja su na snazi na dan stupanja na snagu 
ovoga Zakona ostaju na snazi.  
Cjenici organizacija za kolektivno ostvarivanje prava  
Članak 309.  
Svi cjenici (tarife) organizacija za kolektivno ostvarivanje prava koji su va žeći na dan 
stupanja na snagu ovoga Zakona ostaju na snazi.  
Imenovanje Vije ća stru čnjaka nakon stupanja na snagu Zakona  
Članak 310.  
(1) V ijeće stru čnjaka koje je imenovano prema Zakonu o autorskom pravu i srodnim 
pravima (»Narodne novine«, br. 167/03., 79/07., 80/11., 141/13., 127/14., 62/17. i 96/18.) 
nastavlja s radom sukladno odredbama toga Zakona do imenovanja Vije ća stru čnjaka prema 
stavku 2. ovoga članka, kada mu prestaje mandat.  
(2) Ministar nadle žan za podru čje autorskog i srodnih prava imenovat će Vije će 
stručnjaka na prijedlog glavnog ravnatelja Zavoda, sukladno ovome Zakonu, u roku od dva 
mjeseca od dana njegova stupanja na snagu.  
Dužnost Hrvatske radiotelevizije u odnosu na audiovizualna djela koja se nalaze u arhivi 
Hrvatske radiotelevizije, a nastala su prije 1990. godine  
Članak 311.  
U roku od osam dana od dana stupanja na snagu ovoga Zakona Hrvatska radiotelevizija 
dužna je na svojim mre žnim stranicama objaviti javni oglas u kojem poziva audiovizualne 
producente iz članka 301. stavka 3. ovoga Zakona ili njihove pravne sljednike da podnesu 
dokaze o stjecanju prava iskori štavanja na audiovizualnim djelima iz članka 301. stavka 1. 
ovoga Zakona i o svome pravnom sljedni štvu. 
Povrede prava i postupci u tijeku  
Članak 312.  
(1) Povrede autorskog i srodnih prava koje su u činjene prije stupanja na snagu ovoga 
Zakona rje šavaju se prema odredbama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima 
(»Narodne novine«, br. 167/03., 79/07., 80/11., 141/13., 127/14., 62/17. i 96/18.).  
(2) Postupci za štite autorskog i srodnih prava, koji su pokrenuti do stupanja na snagu 
ovoga Zakona, dovr šit će se prema odredbama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima 
(»Narodne novine«, br. 167/03., 79/07., 80/11., 141/13., 127/14., 62/17. i 96/18.).  
Podzakonski propisi  
Članak 313.  
(1) Ministar nadle žan za podru čje autorskog i srodnih prava donijet će pravilnike iz 
članka 224. stavka 14. te iz članka 238. stavka 11. ovo ga Zakona u roku od četiri mjeseca od 
dana stupanja na snagu ovoga Zakona.  (2) Pravilnik o stru čnim mjerilima i postupku izdavanja odobrenja za obavljanje 
djelatnosti kolektivnog ostvarivanja prava i o naknadama za rad Vije ća stru čnjaka za naknade 
u podru čju autorskog prava i srodnih prava (»Narodne novine«, broj 107/17.) te Pravilnik o 
visini naknade za rad Vije ća stru čnjaka za naknade u podru čju autorskog prava i srodnih 
prava (»Narodne novine«, broj 107/17.) ostaje na snazi do dana stupanja na snag u pravilnika 
iz stavka 1. ovoga članka.  
Prestanak propisa  
Članak 314.  
Danom stupanja na snagu ovoga Zakona prestaje va žiti Zakon o autorskom pravu i 
srodnim pravima (»Narodne novine«, br. 167/03., 79/07., 80/11., 141/13., 127/14., 62/17. i 
96/18.).  
Stupanj e Zakona na snagu  
Članak 315.  
Ovaj Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u »Narodnim novinama«, osim 
članka 69. ovoga Zakona koji stupa na snagu 7. lipnja 2022. te članka 217. stavka 3. to čke 2. 
podto čke a) i članka 218. stavka 3. to čke 4. podto čke a) ovoga Zakona koji stupaju na snagu 
1. sije čnja 2023.  
Klasa: 022 -03/20 -01/126  
Zagreb, 1. listopada 2021.  
HRVATSKI SABOR  
Predsjednik  
Hrvatskoga sabora  
Gordan  Jandrokovi ć, v. r. 
DODATAK I.  
Članak 1.  
Ovim Dodatkom I. ure đuju se odgovaraju ći izvori za provedbu pa žljive potrage, postupak 
evidentiranja i sadr žaj evidencija o djelima siro čadi. 
Članak 2.  
Javno dostupne knji žnice, obrazovne ustanove ili muzeji i druge pravne osobe koje 
obavljaju muzejsku djelatnost, kao i arhivi, ustanove za filmsku i audiob aštinu te javne 
organizacije za emitiranje osnovane u Republici Hrvatskoj du žne su u svrhu identifikacije i/ili 
pronala ženja autora ili koautora djela iz svojih zbirki i arhiva, u dobroj vjeri provesti pa žljivu 
potragu za svako djelo. Pa žljiva potraga prov odi se prije uporabe djela, pretragom 
odgovaraju ćih izvora za odnosnu kategoriju djela. Ako postoje dokazi na temelju kojih se 
može zaklju čiti da se relevantni podaci o nositeljima prava mogu prona ći u drugim dr žavama, 
pretra žit će se i izvori podataka dos tupni u tim dr žavama.  
Članak 3.  
Odgovaraju ći izvori su:  
1. za objavljene knjige:  
a) zbirke obveznih primjeraka, osobito nacionalne bibliografije, knji žnični katalozi, 
biografski priru čnici, normativne i bibliografske baze podataka knji žnica i ostalih ustan ova 
b) baze podataka i dokumentacija udru ženja nakladnika te udru ženja autora u Republici 
Hrvatskoj  
c) postoje će baze podataka i registri, WATCH (Writers, Artists and their Copyright 
Holders), ISBN (International Standard Book Number) i baze podataka o knj igama u tisku  d) baze podataka i dokumentacija odgovaraju ćih organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava, posebno za ostvarivanje prava umno žavanja  
e) izvori koji objedinjuju vi še baza podataka i upisnika, uklju čujući VIAF (Virtual 
International Authorit y Files) i ARROW (Accesible Registers of Rights Information and 
Orphan Works)  
2. za novine, časopise, dnevne listove i periodi čne publikacije:  
a) ISSN (International Standard Serial Number) za periodi čne publikacije  
b) kazala i kataloge iz knji žnica i zbir ki 
c) zbirke obveznih primjeraka, osobito nacionalne i specijalne bibliografije  
d) baze podataka i dokumentacija udru ženja nakladnika te udru ženja autora i novinara u 
Republici Hrvatskoj  
e) baze podataka i dokumentacija odgovaraju ćih organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava, posebno za ostvarivanje prava umno žavanja  
f) biografski priru čnici 
3. za vizualna djela, uklju čujući likovna djela, fotografije, ilustracije, nacrte, arhitekturu, 
skice kasnijih djela i druga sli čna djela koja se nalaze u knj igama, časopisima, novinama, 
dnevnim listovima te u drugim djelima:  
a) izvori navedeni pod to čkama 1. i 2. ovoga stavka  
b) baze podataka i dokumentacija odgovaraju ćih organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava, posebno za vizualne umjetnosti, uklju čujući i organizacije za ostvarivanje prava 
umno žavanja  
c) prema potrebi, baze podataka agencija za arhiviranje slika  
4. za audiovizualna djela, umjetni čke izvedbe, fonograme i videograme:  
a) zbirke obveznih primjeraka  
b) baze podataka i dokumentacija udru ženja producenata u Republici Hrvatskoj  
c) baze podataka i dokumentacija institucija za filmsku i audioba štinu te nacionalnih 
knjižnica 
d) baze podataka s relevantnim normama i oznakama kao što su ISAN (International 
Standard Audiovisual Number) za audiovizualn u gra đu, ISWC (International standard Music 
Work Code) za glazbena djela i ISRC (International Standard Recording Code) za fonograme  
e) baze podataka i dokumentacija odgovaraju ćih organizacija za kolektivno ostvarivanje 
prava, posebno za autore, izvo đače, proizvo đače fonograma i audiovizualne producente  
f) popisi suradnika i drugi podaci koji se pojavljuju na omotu djela  
g) baze podataka i dokumentacija drugih udru ženja koje predstavljaju odre đenu 
kategoriju nositelja prava.  
Članak 4.  
Institucije iz članka 2. ovoga Dodatka I. du žne su voditi evidenciju o provedenim 
pažljivim potragama. Podatke iz tih evidencija dostavljat će Državnom zavodu za 
intelektualno vlasni štvo koji je du žan u roku od 30 dana od dana njihova primitka proslijediti 
ih Uredu Europske uni je za intelektualno vlasni štvo radi njihove pohrane u jedinstvenu javno 
dostupnu bazu podataka koju na internetu uspostavlja i kojom upravlja taj Ured u skladu s 
Uredbom (EU) broj 386/2012 Europskog parlamenta i Vije ća od 19. travnja 2012. o 
povjeravanju U redu Europske unije za intelektualno vlasni štvo zada ća u vezi s provedbom 
prava intelektualnog vlasni štva, uklju čujući i okupljanje predstavnika javnog i privatnog 
sektora u okviru Europske promatra čnice za povrede prava intelektualnog vlasni štva. 
Članak 5 . Evidencije iz članka 4. ovoga Dodatka I. obuhva ćaju sljede će podatke:  
1. rezultate pa žljivih potraga koje su te institucije provele i na temelju kojih su izvele 
zaklju čak da se djela smatraju djelima siro čadi 
2. kori štenje djela siro čadi koje u skladu s odredbama ovoga Zakona poduzimaju te 
institucije  
3. sve promjene o prestanku statusa djela siro čadi koje koriste te institucije  
4. va žeće podatke za kontakt institucije.