Český metrologický institut 
Okružní 31, 638 00  Brno 
 
 
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych 
                                                                                              Telefon: 545 555 414 
 
 
V E Ř E J N Á   V Y H L Á Š K A 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
12. 2. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává toto: 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y 
číslo: 0111-OOP-C075-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel: 
 
 
„měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin,  
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů 
a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla  ke kontinuálnímu 
monitorování gama radioizotopů v kapalných výpustech jaderných zařízení“ 
 
1   Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1) a dále uvedené 
termíny a definice. 
1.1 
monitor kapalných výpustí  
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních látek v kapalných výpustech jaderných 
zařízení 
                                                      
1)   TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
2 1.2 
detekční zařízení  
zahrnuje jeden nebo více detektorů záření a související funkční jednotky 
1.3 
řídicí a vyhodnocovací zařízení  
obsahuje zařízení a funkční jednotky k měření veličin souvisejících s ionizujícím zářením (aktivita, ob-
jemová aktivita atd.); zařízení má funkční jednotky k zajištění zřetelné výstrahy, že měřená veličina 
přesahuje předem stanovenou hodnotu 
1.4 
variační koeficient  
poměr V směrodatné odchylky s a aritmetického průměru x souboru n měření xi, daný vztahem: 


n
iixx
nxxsV
12)(
111
   (1) 
1.5 
detekční limit LD  
naměřená hodnota veličiny získaná daným postupem měření, pro kterou je pravděpodobnost nepravdi-
vého tvrzení o nepřítomnosti složky v materiálu β, přičemž pravděpodobnost nepravdivého tvrzení o její 
přítomnosti je α 
U vzorku se skutečnou hodnotou obsahu LD bude pouze 5 % měření chybně deklarováno jako nerozli-
šitelné od pozadí (chyba II. druhu, β). Chyba β se bude právě rovnat chybě α (chybě I. druhu) měření 
pozadí, kdy 5 % měření pozadí bude překračovat mez detekce. Doporučují se implicitní hodnoty pro α 
a β rovnající se 0,05. 
Stanovení detekčního limitu LD : 
LD = 1,645 )(2Bu (2) 
kde B  ............  hodnota pozadí; 
 t   ............  čas měření pozadí; 
 u(B)  .......  standardní odchylka pozadí. 
u(B) = tB   (3) 
1.6 
koeficient rozšíření  
číselný součinitel ( k) používaný jako násobek kombinované standardní nejistoty k získání rozšířené ne-
jistoty  
1.7 
rozhodovací veličina  
proměnná veličina používaná k rozhodování, zda daný fyzikální jev je nebo není přítomen  
1.8 
rozhodovací úroveň  
pevná hodnota rozhodovací veličiny, pomocí níž je možné při překročení výsledku aktuálního měření 
fyzikálního jevu rozhodnout, že daný fyzikální jev je přítomen Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
3 1.9 
efektivní měřicí rozsah měřiče  
rozsah hodnot měřené aktivity, ve kterém vlastnosti části zařízení nebo sestavy splňují požadavky spe-
cifikací 
1.10 
dynamický rozsah  
poměr signálu při maximálním měřitelném údaji veličiny a signálu při rozhodovací úrovni 
1.11 
chyba indikace   
rozdíl mezi indikovanou hodnotou veličiny  a konvenčně pravou hodnotou této veličiny c v bodě mě-
ření  
 =  – c (4) 
1.12 
relativní základní chyba  
relativní chyba údaje ei části zařízení nebo sestavy vzhledem k dané veličině při specifikovaném refe-
renčním záření a při specifikovaných referenčních podmínkách, vyjádřená jako: 
  
cc
ie   (5) 
kde:   .........  indikovaná hodnota veličiny; 
 c  ........  konvenční hodnota veličiny v bodě měření. 
1.13 
doba odezvy  
je doba potřebná po skokové změně měřené veličiny k tomu, aby změna výstupního signálu poprvé 
dosáhla dané relativní hodnoty, obvykle 90 % konečné hodnoty 
1.14 
referenční odezva  
při standardních zkušebních podmínkách je dána vztahem 
crefAAR  (6) 
kde: A ..........  hodnota objemové aktivity indikovaná zkoušeným zařízením nebo sestavou;  
 Ac ........  konvenční hodnota objemové aktivity. 
1.15 
citlivost  
je poměr hodnoty získané měřením a konvenční hodnoty aktivity  
AB-IS  (7) 
kde: I ...........  indikovaná hodnota při měření radioaktivního vzorku; 
  B .........  indikovaná hodnota při měření bez radioaktivního vzorku; 
  A  .........  konvenční hodnota aktivity měřeného vzorku.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
4 1.16 
objemová aktivita   
aktivita na jednotkový objem měřené kapaliny 
1.17 
měřicí jednotky  
kde je to vhodné, jsou používány tyto vedlejší jednotky: 
    pro čas: rok (r), den (d), hodina (h), minuta (min); 
    pro energii: elektronvolt (eV); 
    pro objemovou aktivitu: becquerel na metr krychlový (Bq/m3) 
1.18 
kerma   
je definovaná jako podíl kinetické energie všech nabitých částic uvolněných nenabitými ionizujícími 
částicemi v uvažovaném objemu látky o dané hmotnosti. Jednotkou je gray (Gy). Kerma se používá 
v oblasti měření nepřímo ionizujícího záření; charakterizuje energii  předanou nepřímo ionizujícím zá-
řením (fotony, neutrony) při první srážce nabitým částicím (elektrony, protony) 
1.19 
kermový příkon  
je přírůstek kermy za časový interval; jednotkou je Gy ·s-1 
2   Metrologické požadavky 
2.1   Stanovené pracovní podmínky 
Monitor kapalin musí splňovat metrologické požadavky v rozpětí pracovní teploty a relativní vlhkosti 
vzduchu specifikovaném výrobcem.  
2.1.1   Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky 
Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky jsou uvedeny v tabulce 1. 
Tabulka 1 – Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky 
Ovlivňující veličiny Referenční podmínky Standardní zkušební podmínky 
Teplota okolí 20 C 18 C až 22 C 
Relativní vlhkost vzduchu 65 % 50 % až 75 % 
Tlak vzduchu 1) 101,3 kPa 86 kPa až 106 kPa 
Napájecí napětí 2) jmenovité napájecí napětí UN UN 1 % 
Kmitočet střídavého napájecího na-
pětí 2) jmenovitý kmitočet jmenovitý kmitočet 0,5 % 
Průběh střídavého napájecího  
napětí 2) sinusový sinusový s celkovým harmonickým 
zkreslením menším než 5 % 
pokračování Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
5 Tabulka 1 – dokončení 
Ovlivňující veličiny Referenční podmínky Standardní zkušební podmínky 
Pozadí záření gama příkon kermy ve vzduchu  
0,20 Gy/h příkon kermy ve vzduchu 
<0,25 Gy/h 
Elektrostatické pole zanedbatelné zanedbatelné 
Vnější elektromagnetické pole zanedbatelné menší než nejmenší hodnota způso-
bující rušení 
Vnější magnetické pole  zanedbatelné menší než dvojnásobek hodnoty 
zemského magnetického pole 
Ovládací prvky  nastaveny pro běžný provoz nastaveny pro běžný provoz 
Kontaminace radionuklidy  zanedbatelná zanedbatelná 
Dceřiné produkty  
radonu (222 a 220) zanedbatelná zanedbatelná 
Kontaminace chemickými produkty  zanedbatelná zanedbatelná 
1) Když je detekční metoda zvláště citlivá na změny tlaku vzduchu, podmínky se omezí na 5 % referenčního 
tlaku. 
2) Může být použito stejnosměrné napájení a v tomto případě kmitočet není specifikován. 
2.2   Měřicí rozsah 
Měřicí rozsah monitoru stanoví výrobce. 
2.3   Přesnost přístroje 
Výrobce musí stanovit poměr mezi údajem na měřicím zařízení a aktivitou referenčního zdroje, když 
zařízení pracuje při standardních zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů výrobce. Musí 
být specifikována nejistota referenční odezvy. Referenční odezva se nesmí lišit více než o 10 % od hod-
noty specifikované výrobcem.  
2.4   Linearita systému 
Při standardních zkušebních podmínkách musí být relativní chyba údaje menší než 10 % pro celý efek-
tivní měřicí rozsah. Nejistota radioaktivních zdrojů se nezahrnuje. Když se používají pevné zdroje, pak 
 a c se vztahují k citlivosti při výpočtu relativní chyby (část 1.12). 
2.5   Odezva na ostatní radionuklidy 
Výrobce musí specifikovat odezvu na příslušné radionuklidy přítomné ve vzorku kapaliny. 
2.6   Odezva na okolní záření gama 
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu kermy ve vzduchu od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10 Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3 MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
6 2.7   Přetížení 
Pokud není mezi výrobcem a uživatelem dohodnuto jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici 
na jejím horním konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s objemovou aktivitou 
10krát větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení pracuje normálně. 
2.8   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardních podmínkách, v době do 30 minut po zapnutí.  
2.9   Statistické fluktuace 
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. Va-
riační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10 % pro 
údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu. 
2.10   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Indikovaný údaj s daným zdrojem záření po 30 minutách provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100 hodin. 
2.11   Stabilita průtokové rychlosti 
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování anebo stability vzorkování 
při standardních zkušebních podmínkách s poklesem tlaku způsobeným pouze kapalinovým okruhem a 
retenčním zařízením. Výrobce musí specifikovat jmenovitou průtokovou rychlost pro použitý typ re-
tenčního zařízení. Po standardní době náběhu vzorkovacího zařízení (30 minut) se indikovaná hodnota 
průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o 10 % konvenční hodnoty průtokové rychlosti a 
průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10 % po dobu dalších 100 hodin. 
2.12    Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost 
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 5 %, když se napájecí napětí mění mezi +10 % a −12 % 
jmenovitého napájecího napětí. 
2.13    Vliv kmitočtu napájecího napětí 
Průtoková rychlost se nesmí měnit více než o 10 %, když se kmitočet napájecího napětí mění od 47 Hz 
do 51 Hz. 
2.14   Teplota okolí 
Indikovaný údaj musí zůstat v mezích specifikovaných v tabulce 2 pro teplotní rozsah specifikovaný 
výrobcem. Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat 
při jiných klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může 
pracovat při vyšší teplotě, než je uvedeno v tabulce 2. 
Tabulka 2 – Teplota okolí 
Teplota okolí Odchylka od hodnoty za standardních podmínek 
+10 C až +35 C  
(střed: +22 C) 10 % 
−10 C až +40 C  
(střed: +15 C) 20 % 
−25 C až +50 C  
(střed: +12 C) 50 % Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
7 2.15   Relativní vlhkost vzduchu 
Odchylky způsobené relativní vlhkostí do 90 % při 35 °C musí být menší než 10 %. 
3   Technické požadavky 
3.1   Všeobecné požadavky 
Hlavním účelem zařízení k monitorování radioaktivních výpustí je poskytovat informace o tom, že vý-
pusti uvolňované ze všech zařízení vyhovují stanoveným limitům výpustí. 
Tato zařízení mohou také uživateli poskytnout údaje o řízení jakýchkoliv prováděných procesů. I když 
je to obvykle sekundární účel, za jistých okolností lze předvídat situace, kdy detekce aktivit významně 
pod povolenými úrovněmi výpustí mohou dát včasné varování o chybné funkci provozního závodu.  
Bez ohledu na to, zda je monitorování výpustí určeno ke splnění požadavků odpovědného orgánu nebo 
je hlavně určeno k poskytování kontrolních informací pro uživatele, je nejčastějším požadavkem schop-
nost měřit definovanou úroveň výpusti charakterizovanou objemovou aktivitou a celkovou průtokovou 
rychlostí výpusti. 
Tato schopnost je ovlivněna řadou činitelů zahrnujících typ a vlastnosti detektoru, režim provozu mo-
nitoru, rozložení aktivity v celém toku výpusti a účinnost vzorkovacího systému (kde se měří pouze část 
a ne celý tok). 
Při zahrnutí různých činitelů je zřejmě možná optimalizace detailního návrhu monitoru v poslední fázi 
návrhu provozního závodu, ale v jeho počátcích často není dost údajů o požadavcích na monitorování 
a jak by měl být celý systém výpustí uspořádán, aby umožňoval účinné monitorování s požadovanou 
úrovní citlivosti. Proto se k dosažení maximální účelnosti doporučuje, aby se již v počáteční fázi návrhu 
provozního závodu stanovily potřebné vlastnosti monitorovacího zařízení a návrh provozního závodu 
byl ovlivněn tak, aby se dosáhlo požadavků na monitorování. 
3.2   Klasifikace monitorů kapalin 
Monitory je možno rozdělit podle způsobu detekce záření gama na: 
 monitory celkové gama aktivity; 
 monitory gama rozlišující radionuklidy, emitující gama záření. 
Rovněž je možno monitory rozdělit podle způsobu provozu: 
 s přímým měřením s detektorem umístěným do toku výpustí nebo v jeho blízkosti; 
 plynulé kontinuální vzorkování v monitorovacím místě, např. ve vzorkovací komoře. 
3.3   Sběr aktivity 
Když je přímé měření toku výpusti nebo odebírání reprezentativního vzorku nemožné vzhledem k nízké 
objemové aktivitě toku výpusti, je možné uvažovat různé způsoby sběru aktivity před měřením. Nejběž-
nějším takovýmto postupem je koncentrace aktivity na vhodném vzorkovacím médiu. Obecně však není 
tato metoda možná pro skutečné kontinuální měření, je však možné použít tuto metodu pro kvazikonti-
nuální měření, kde se aktivita koncentruje po určitou dobu před měřením a kde cyklus koncentrace – 
měření se pravidelně opakuje. Sběr u takto konstruovaného zařízení musí probíhat proporcionálně vůči 
celkovému vypuštěnému objemu kapaliny. 
3.4   Charakteristiky měření a indikace 
3.4.1   Efektivní měřicí rozsah 
Efektivní měřicí rozsah musí být vhodný pro danou aplikaci. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
8 3.4.2   Charakteristiky měření 
Výrobce musí uvádět rozhodovací úroveň, detekční limit a efektivní měřicí rozsah zařízení. Tyto cha-
rakteristiky musí být uvedeny pro specifikované radionuklidy s uvážením úrovně pozadí referenčního 
záření gama (0,2 Gy/h) a objemové aktivity v kapalině (radonu a jeho dceřiných produktů). 
3.4.3   Zobrazení 
Je žádoucí, aby indikovaný údaj byl skutečná objemová aktivita výpusti. Tato objemová aktivita je ob-
vykle dána v Bq/m3 referenčního radionuklidu 137Cs nebo výrobcem definovaného souboru radionuklidů 
u monitorů rozlišujících jednotlivé radionuklidy. 
3.5   Spolehlivost 
Všechna zařízení musí být konstruována tak, aby byla pokud možno spolehlivá s minimem neodhale-
ných poruch. 
Výrobce musí poskytovat dokumentaci o očekávané střední době provozu kritických komponent jako 
je čerpadlo vzduchu, detektor, průtokoměr atd. 
Výrobce musí specifikovat periodicitu opakování pravidelné údržby a plně popsat všechny postupy 
údržby. Požadavky na tuto údržbu by měly být co nejmenší. 
Musí být k dispozici výstrahy o závadách k indikaci, že systém má závadu, jako je přerušení napájení 
nebo porucha komponenty. 
3.6   Odběrové a detekční zařízení  
3.6.1 Odběrové a výpustné potrubí 
Při návrhu odběrového zařízení se musí zvážit tyto charakteristiky: 
 vnitřní průměr a délka potrubí, počet a poloměr ohybů; 
 opracování vnitřních stěn potrubí; 
 spoje, zamezení záchytu částic; 
 vlastnosti konstrukčního materiálu, minimalizace koroze a eroze. 
Je-li pravděpodobné, že výpust obsahuje částice v suspenzi, měl by být návrh takový, aby minimalizoval 
záchyt částic. 
3.6.2 Vtokový filtr nebo retenční zařízení 
Je-li to vhodné, mohou být filtr nebo jiné absorbující médium umístěny v držáku na vtoku odběrového 
zařízení pro odstranění určitých látek. Filtr může být jednoduše k tomu, aby chránil měřicí komoru mo-
nitoru aktivity látek rozpuštěných v kapalině, a v tomto případě musí být provozní obsluha monitorova-
ného objektu poučena, že měření tohoto monitoru není reprezentativní pro výpustě z daného objektu. 
Částí měřicí sestavy může být zařízení určené pro oddělení měření nerozpuštěných částic. 
3.6.3 Vzorkovací komora 
Tam, kde je použitá měřicí komora jako část odběrového a detekčního zařízení a kde tato komora zajiš-
ťuje objem kapaliny pro měření s ponořeným detektorem nebo s detektorem umístěným v blízkosti ka-
paliny, platí následné požadavky: 
3.6.3.1   Vzorkovací komora musí být průtokového typu, konstruována tak, aby objem protékající ka-
paliny zůstával konstantní. 
3.6.3.2   Musí být stanoven objem vzorkovací komory a tlak. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
9 3.6.3.3   Vzorkovací komora musí být konstruována tak, aby možnost kontaminace byla omezena na 
minimum. Musí být zajištěn přístup ke všem prvkům vzorkovací komory při dekontaminaci. 
3.6.4 Detektor ionizujícího záření 
Lze použít jakýkoliv typ detektoru vhodný pro požadované měření dle specifikací výrobce. Výrobce 
stanoví typ detektoru a všechny příslušné parametry, zvláště odezvu při definované geometrii na aktivitu 
měřených radionuklidů a dalších rušivých aktivit. Bez ohledu na použitý typ detektoru stanoví výrobce 
odezvu jako funkci energie záření gama a v případě, že detektor je určen pro spektrometrické měření, i 
rozlišovací schopnost jako funkci energie. 
3.6.5   Snadnost dekontaminace 
Pokud je to možné, musí být detektor od měřené kapaliny oddělen ochranným oknem s odpovídající 
tloušťkou. 
Pokud je to možné, musí být detektor rychle demontovatelný pro opravu či výměnu. Musí být zajištěna 
definovaná poloha detektoru, aby bylo vždy možno detektor umístit při zachování definované geome-
trie. Detekční zařízení musí být projektováno a konstruováno tak, aby se minimalizovala kontaminace 
a rovněž aby bylo možno snadno provést dekontaminaci. 
3.6.6   Kontrola a kalibrace 
Detekční zařízení musí být projektováno tak, aby se daly kontrolní a kalibrační zdroje záření lehce umís-
tit v definované geometrii blízko detektoru. 
3.7   Výstrahy 
3.7.1   Typy výstrahy 
Výstrahy a indikační prvky musí být vhodné pro účel zařízení a musí být specifikovány výrobcem. 
Výstrahy vysoké úrovně a výstrahy závad musí poskytovat oddělenou místní vizuální indikaci na mo-
nitoru a dále musí mít dvě sady výstupních kontaktů (které mohou být společné pro všechny výstrahy 
závad) pro účely externí výstrahy. Navíc mohou být poskytovány zvukové výstrahy. 
Všechny výstražné funkce musí mít testovací prostředky ke kontrole činnosti výstrahy. V případě na-
stavitelné výstrahy musí být kontrola možná v rozsahu nastavení s indikací aktuálního výstražného pra-
covního bodu. 
Obvody výstrahy musí pracovat buď v režimu, kdy se udržují podmínky výstrahy až do specifického 
nulování pomocí ovládání nulování, nebo v režimu automatického nulování, když výstražný stav zmizí. 
3.7.2   Výstrahy vysoké úrovně 
Musí být poskytována nastavitelná výstraha vysoké úrovně pokrývající celý efektivní měřicí rozsah. 
3.7.3   Výstrahy závad 
Musí být poskytována výstraha: 
 indikující ztrátu signálu detektoru; 
 indikující ztrátu vzorkování v okruhu; 
 indikující poruchy v obvodech elektronického systému. 
Výstrahy musí indikovat zdroj závad a musí mít automatický diagnostický systém. 
Pro každou závadu musí být samostatná indikace. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
10 3.8   Indikační prostředky 
Vedle vizuálního zobrazení měřené hodnoty musí na zařízení být provozní indikace pro: 
 zapnutí napájení; 
 zapnutí čerpadla, pokud je použito; 
 zapnutí napájení vysokého napětí na detektoru, pokud je použit; 
 průtok anebo hladinu v zásobníku chladiva pro detektor, pokud je použito. 
Pokud zařízením protéká kapalina, pak musí být poskytována vhodná indikace měření průtoku.  
Musí být poskytován výstup umožňující dálkovou indikaci měření a výstrah. 
3.9   Prostředky pro provozní kontroly 
Musí být poskytovány prostředky umožňující uživateli provádět periodické kontroly uspokojivé činnosti 
zařízení včetně kalibrace a ověření linearity měření. Tyto prostředky musí být instalovány tak, aby 
umožňovaly provádění kontroly z řídicí a vyhodnocovací jednotky. Tato kontrola musí být prováděna 
pomocí jednoho nebo podle potřeby více vhodných radioaktivních zdrojů.  
3.10   Prostředky pro nastavení a údržbu 
Všechna elektronická zařízení musí mít dostatečný počet snadno dostupných zkušebních bodů k usnad-
nění nastavení a lokalizaci závad. Musí být dodávány všechny speciální nástroje pro údržbu a příslušný 
návod k údržbě. Konstrukce všech zařízení musí být taková, aby byla snadná oprava  
a údržba. 
Na displeji musí být dostupné informace o automatických diagnostických prvcích. 
3.11   Stínění okolního pozadí nebo kompenzační zařízení 
Tato zařízení nebo postupy jsou použity ke snížení vlivu okolního pozadí na měření. Jsou těchto typů: 
 stínicí zařízení; 
 elektronická zařízení; 
 softwarové metody. 
Tyto typy mohou být podle potřeby začleněny do celkového návrhu systému. 
Stínění musí poskytovat stejné zeslabení záření ve všech směrech od citlivého objemu detektoru s uvá-
žením konstrukčních materiálů detekčního zařízení a úhlové odezvy detektoru. Tloušťka stínění musí 
být stanovena s uvážením detekční účinnosti detektoru. 
Pokud není možné zařízení lehce vyjmout ze stínění, musí být toto stínění snadno rozebíratelné a tedy 
sestavené ze stavebnicových překrývajících se prvků. 
Pokud se ke snížení vlivu pozadí gama používají elektronické metody s použitím dodatečných detek-
torů, musí být výběr a umístění těchto detektorů provedeno tak, aby bylo dosaženo pokud možno nej-
lepší kompenzace s uvážením rozsahu energií gama a směru záření. 
3.12   Úroveň hluku zařízení 
Úroveň hluku zařízení pochází především ze vzorkovacího a detekčního zařízení a speciálně z provozu 
potrubního systému a vznikajících vibrací. 
Výrobce musí vybrat takové komponenty a navrhnout zařízení tak, aby byla úroveň hluku minimální 
a ve shodě s druhem prostředí, pro které je zařízení určeno. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
11 3.13   Elektromagnetické rušení 
Měřidla nesmí být ovlivněna elektrickým a elektromagnetickým rušením z okolního prostředí a musí 
splňovat požadavky příslušného zvláštního právního předpisu2). Při zkoušce vlivu rušení nesmí změna 
odezvy měřidla překročit 1 %. Musí být provedena všechna nutná opatření proti vlivům elektromagne-
tického rušení, a to jak přijímaného, tak emitovaného zařízením. 
Pro odolnost se použije stupeň závažnosti 3. 
Pro vyzařování se použije třída závažnosti A. 
3.14   Napájení 
Zařízení musí být konstruována pro provoz z jednofázového střídavého napájecího napětí v jedné z ná-
sledujících kategorií podle: 
  řada I: 230 V a.c.; 
  řada II: 100 V a.c.; 
  řada III: 120 V anebo 240 V a.c.; 
  řada IV: 24 V d.c. 
Zařízení může být konstruováno pro provoz z nízkonapěťového záložního zdroje pro případ poruchy 
napájení. V těchto případech je žádoucí, aby zařízení v důsledku přepnutí napájení nevykazovalo chyb-
nou funkci nebo byla spuštěna výstraha; musí být poskytována indikace tohoto přepnutí. 
Pro motory čerpadla vzduchu může být použito třífázové napájení. 
3.15   Ochrana proti neoprávněné manipulaci 
Části měřidla, které jsou zásadní pro jeho metrologické vlastnosti, musí být navrženy tak, aby je bylo 
možno zabezpečit takovým způsobem, který poskytne důkaz o jakémkoliv neoprávněném zásahu.  Po-
kud může být odezva měřidla nastavena korekcí dlouhodobé změny odezvy, korekcí vlivu teploty 
a tlaku na odezvu, nebo aplikací opravného faktoru, pak musí být měřidlo konstruováno tak, aby byla 
vyloučena neúmyslná změna kteréhokoli faktoru nastavení obsluhou.  Ovládací přepínače a potencio-
metry musí být buď uvnitř měřidla a nepřístupné zvenčí bez použití nástroje, anebo musí být zřetelně 
označeny a opatřeny stupnicí, aby je bylo možné přesně nastavit v souladu s rozlišovací schopností mě-
řidla a potom zablokovat, aby nemohlo dojít k náhodné změně nastavení. Opravné faktory a kalibrační 
koeficienty uložené digitálně nesmí být možné změnit, pokud obsluha nevloží bezpečnostní kód (nebo 
heslo) nebo nezmění polohu zablokovaného či nepřístupného přepínače. 
3.16   Bezpečnost 
Měřidlo musí být bezpečné ve smyslu základních zásad bezpečnosti zařízení s ionizujícím zářením a po-
žadavků relevantních technických předpisů za podmínek obvyklého použití k účelům, pro které je ur-
čeno. 
4   Značení měřidla 
4.1   Značení na měřidle 
Na měřidle, které se může skládat ze dvou funkčně samostatných částí, musí být na každé části uvedeny 
následující údaje: 
                                                      
2) Nařízení vlády č. č. 117/2016 Sb., o posuzování shody výrobků z hlediska elektromagnetické kompatibility při 
jejich dodávání na trh. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
12 a) identifikace výrobce; 
b) označení typu měřidla; 
c) výrobní číslo detektoru(-ů), vyhodnocovací jednotky měřidla, čerpadla, průtokoměru; 
d) značka schválení typu; 
e) údaje o bezpečnosti měřidla ionizujícího záření. 
Všechny značky a nápisy musí být čitelné, trvanlivé, jednoznačné a běžným způsobem neodstranitelné. 
4.2   Umístění úřední značky 
Umístění úředních značek na detekční části a vyhodnocovací jednotce je specifikováno v certifikátu 
o schválení typu.  
Pokud je to možné, značky se umísťují na čelní panel zobrazovací jednotky tak, aby nezakrývaly žádný 
z údajů uvedených na měřidle. 
5   Schvalování typu měřidla 
5.1   Všeobecně 
Proces schvalování typu měřidla zahrnuje následující zkoušky: 
a) vnější prohlídku; 
b) přesnost přístroje; 
c) linearity systému; 
d) odezvy na okolní záření gama; 
e) přetížením; 
f) doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
g) statistické fluktuace 
h) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
i) stability průtokové rychlosti nebo hodnoty veličiny charakterizující část cyklu koncentrace u mě-
řidel pracujících v kvazikontinuálním režimu koncentrace-měření; 
j) vlivu napájecího napětí na průtokovou rychlost; 
k) vlivu kmitočtu napájecího napětí; 
l) vnějšího úniku; 
m) vlivu teploty okolí; 
n) vlivu relativní vlhkosti vzduchu; 
o) elektromagnetické kompatibility. 
5.2   Vnější prohlídka 
Při vnější prohlídce se posuzuje 
a) úplnost předepsané technické dokumentace, včetně návodu pro obsluhu; 
b) shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v kapitolách 2 a 3; 
c) úplnost a stav funkčních celků měřidla podle předepsané technické dokumentace; 
d) shoda verze softwaru měřidla s verzí specifikovanou výrobcem. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
13 5.3   Funkční zkoušky 
5.3.1   Přesnost přístroje 
Zařízení pracuje při standardních zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů výrobce bez 
přítomnosti referenčního záření. Zaznamená se údaj pozadí. Pak se zařízení ozařuje vhodným referenč-
ním zdrojem s dostatečnou aktivitou k poskytování údaje přibližně ve středu stupnice nebo dekády nad 
nejnižší stupnicí nebo dekádou. Zaznamená se indikovaný údaj a spočítá se hodnota Rref.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.3. 
5.3.2   Linearita systému 
Zkouška se provádí se sadou zdrojů stejného radionuklidu a geometrických charakteristik. Standardní 
příprava zkušebních zdrojů používaných v požadovaných zkouškách však musí být taková, že nejistota 
konvenční hodnoty aktivity absolutně ( sa) každého zdroje je lepší než 10 % ( k = 2) a nejistota konven-
ční hodnoty aktivity relativně ( sr) mezi zdroji dané zkušební sady je lepší než 5 % ( k = 2). Zkušební 
zdroje musí být navázány na schválené etalony. 
Zkoušky se musí provádět jedním ze dvou způsobů: 
 s kapalnými nebo pevnými radioaktivními zdroji; 
 s přivedením elektrického signálu. 
Typové zkoušky se provádějí v jednom bodě na každé stupnici pro přístroje s lineární stupnicí a na každé 
dekádě efektivního měřicího rozsahu pro přístroje s číslicovým nebo logaritmickým zobrazením při-
bližně v 25 % nejcitlivějšího rozsahu nebo dekády, v 50 % maxima středních rozsahů nebo dekád 
a 75 % maximálního údaje. Nejméně tři z těchto zkoušek se musí provést pomocí radioaktivního zdroje, 
přitom dva jsou na mezních hodnotách. Když se používají elektrické signály, musejí se použít na všech 
rozsazích nebo dekádách (navíc k radionuklidovým zdrojům). 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.4. 
5.3.3   Odezva na okolní záření gama 
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní a oba parametry 
závisí na daném použití v provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň dohodnuty 
mezi výrobcem a uživatelem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, 
když je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované 
výrobcem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové 
kermy do 10 Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii 
záření gama do 1,3 MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně. 
Zařízení musí pracovat při standardních zkušebních podmínkách bez přítomnosti radioaktivního zdroje 
a stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se zdroj 137Cs umístí vzhledem k detektoru tak, aby vzdálenost 
mezi zdrojem a detektorem byla nejméně 2 metry a konvenční hodnota příkonu kermy ve vzduchu 
v místě detektoru, když by detektor nebyl přítomen, byla 10 Gy/h  10 %. Referenční orientace detek-
toru vzhledem ke zdroji musí být podle specifikací výrobce. Po začátku ozařování se zaznamenávají 
údaje v jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje do ustálení údaje zařízení. Po dosa-
žení ustáleného stavu se provede nejméně 10 odečtů. Spočítá se rozhodovací úroveň založená na po-
sledních odečtech. Tato rozhodovací úroveň musí být ve shodě se specifikací výrobce. Maximální ode-
čet vyhodnocovacího zařízení nesmí přesáhnout hodnotu specifikovanou výrobcem. Detektor je dále 
ozařován v několika geometriích zdroj-detektor dle specifikace výrobce. Když může být vyhodnocovací 
zařízení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento činitel během 
této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí ve všech směrech přesáhnout dvojná-
sobek hodnoty specifikované výrobcem pro referenční směr. 
Výše uvedená zkouška se opakuje pro referenční směr zdroj-detektor s použitím alternativních zdrojů 
záření gama podle dohody mezi výrobcem a uživatelem, včetně zdroje 60-Co. Když může být vyhod-
nocovací zařízení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento činitel Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
14 během této zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí přesáhnout dvojnásobek hod-
noty specifikované výrobcem pro 137Cs. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.6. 
5.3.4   Zkouška přetížením 
Měřidlo musí indikovat údaj mimo stupnici na jejím horním konci nebo indikovat přetížení. Pokud je 
ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s příkonem povrchové emise) do 10násobku maxima měřicího 
rozsahu, musí po odstranění přetížení pracovat normálně. 
a) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě, která poskytuje údaj přibližně 50 % první 
dekády měřicího rozsahu a zaznamená se odečtený údaj.  
b) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě 10krát větší, než odpovídá maximálnímu mě-
řitelnému údaji. Ozařování se udržuje nejméně 10 minut a ověří se, že přístroj trvale indikuje údaj 
mimo stupnici na jejím horním konci. 
c) Zdroj záření se odstraní a po době dohodnuté mezi výrobcem a uživatelem, obvykle menší než 
1 hodinu, se detekční zařízení ozařuje při stejných podmínkách jako a). Odečtené údaje se nesmí 
lišit více než o 10 % od původní hodnoty. 
5.3.5   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardních podmínkách, v době do 30 minut po zapnutí.  
Před touto zkouškou musí být zařízení odpojeno od sítě po dobu nejméně 1 hodiny. Použije se zdroj 
záření poskytující údaj přibližně v jedné třetině až jedné polovině maxima rozsahu. Detekční a vyhod-
nocovací zařízení se zapne. Každých 5 minut během 1 hodiny se zaznamenávají indikované hodnoty. 
Deset hodin po zapnutí se provede nejméně 10 odečtů ve vhodných časových intervalech, aby se získaly 
nezávislé hodnoty. Střední hodnota se použije jako „konečná hodnota“ údajů. Nakreslí se graf indiko-
vané hodnoty aktivity na čase a pokud je třeba, provede se oprava na poločas přeměny. Rozdíl mezi 
„konečnou hodnotou“ a hodnotou odečtenou na křivce pro 30 minut musí ležet ve specifikovaných me-
zích. 
POZNÁMKA Když je úroveň aktivity velmi nízká, menší než 10krát rozhodovací úroveň, může se stát, že zaří-
zení během doby náběhu neudává požadovanou indikovanou hodnotu. To je způsobeno statistickými odchylkami 
při nízkých měřených četnostech impulzů. 
5.3.6   Statistické fluktuace 
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. Va-
riační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10 % pro 
údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10násobkem a 20násobkem rozho-
dovací úrovně. Provede se nejméně 10 odečtů ve vhodných časových intervalech, aby se získaly nezá-
vislé hodnoty. Spočítá se střední hodnota a variační koeficient ze všech provedených odečtů. Variační 
koeficient musí být v požadovaných mezích. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.9. 
5.3.7   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Indikovaný údaj s daným zdrojem záření po 30 minut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100 hodin. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10násobkem a 20násobkem rozho-
dovací úrovně. Provede se dostatečný počet odečtů po 30 minutách, pak další odečty po 10 hodinách a 
100 hodinách bez žádného nastavování zařízení a beze změn podmínek. Střední hodnoty odečtů musí 
pro všechny časy ležet v uvedených mezích. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
15 Pokud je třeba, odečty musí být korigovány na poločas přeměny. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.10. 
5.3.8   Stabilita průtokové rychlosti 
Účelem této zkoušky je stanovení jmenovité průtokové rychlosti vzorkování a stability vzorkování při 
standardních zkušebních podmínkách s poklesem tlaku způsobeným pouze kapalinovým okruhem a 
vstupním nebo vzorkovacím filtrem (čistý filtr). Výrobce musí specifikovat jmenovitou průtokovou 
rychlost pro použitý typ filtru. Po standardní době náběhu vzorkovacího zařízení (30 minutách) se indi-
kovaná hodnota průtokové rychlosti vzorkování nesmí lišit více než o 10 % konvenční hodnoty průto-
kové rychlosti a průtoková rychlost vzorkování se nesmí měnit více než o 10 % po dobu dalších 100 ho-
din. 
Tato zkouška se provádí s destilovanou vodou, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběrného 
zařízení během zkoušky. Pro tuto zkoušku je do kapalinového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtoko-
měr kalibrovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3 % ( k = 2). Zařízení se zapne a 
měří se průtoková rychlost po 30 minutách, 5 hodinách, 20 hodinách a 100 hodinách provozu. Odečty 
musí být ve shodě s požadavky. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.11. 
5.3.9   Vliv napájecího napětí na průtokovou rychlost 
Napájecí napětí se mění mezi +10 % a −12 % jmenovitého napájecího napětí. 
Tato zkouška se provádí se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběr-
ného zařízení během zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s velmi nízkým 
poklesem tlaku. Pro tuto zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtokoměr kalib-
rovaný při měřicích podmínkách a mající nejistotu lepší než 3 % ( k = 2). Zařízení se zapne a měří se 
průtoková rychlost při stabilním napětí, provede se záznam průtokové rychlosti. Poté se mění napájecí 
napětí v definovaném rozsahu 88 % UN až 110 % UN a zároveň se provádí měření průtokové rychlosti.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.12. 
5.3.10   Vliv kmitočtu napájecího napětí  
Kmitočet napájecího napětí se mění od 47 Hz do 51 Hz. 
Při této zkoušce je vzorkovací a detekční zařízení připojeno k napájení se jmenovitým napětím a kmi-
točtem, který se mění od 47 Hz do 51 Hz (alternativní hodnoty jsou 57 Hz až 61 Hz). Zkouška se provádí 
se vzduchem bez prachu, aby se předešlo jakékoliv změně poklesu tlaku sběrného zařízení během 
zkoušky. Proto se před vzduchový okruh umísťuje filtr HEPA s velmi nízkým poklesem tlaku. Pro tuto 
zkoušku je do vzduchového okruhu na jeho vstupu vestavěn průtokoměr kalibrovaný při měřicích pod-
mínkách a mající nejistotu lepší než 3 % ( k = 2).   Zaznamená se průtoková rychlost při jmenovitém 
kmitočtu a při specifikovaných mezních kmitočtech.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.13. 
5.3.11   Vnější únik 
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku.  
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové rychlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1 %.  Jeden měřič se umístí před zařízení a druhý po směru toku za zařízení. 
Provede se série deseti následných měření ve vhodných časových intervalech. Střední hodnoty průtoko-
vých rychlostí měřených vpředu a vzadu se nesmí lišit více než o 5 % během normálního vzorkovacího 
období.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
16 5.3.12   Teplota okolí 
Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných 
klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat 
při vyšší teplotě. 
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardních zkušebních podmínkách. Tato zkouška se obvykle provádí v klimatizační komoře. Ob-
vykle není nutné regulovat vlhkost vzduchu v komoře, pokud zařízení není zvláště citlivé na změny 
vlhkosti. Teplota se udržuje na obou svých mezních hodnotách dohodnutého teplotního rozsahu po dobu 
nejméně 24 hodin. Během posledních 30 minut tohoto intervalu se měří indikovaný údaj a ten musí být 
v příslušných mezích. Navíc se indikovaný údaj měří ve středu teplotního rozsahu uvedeného v tabulce 
2. Pokud odečet při této střední teplotě není v mezích 10 % vzhledem k odečtu monitoru při referenční 
teplotě, výrobce musí udávat rozdíl v tomto bodě. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.14. 
5.3.13   Relativní vlhkost vzduchu 
Je třeba poznamenat, že pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných 
klimatických podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat 
při vyšší hodnotě relativní vlhkosti. 
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardních zkušebních podmínkách. Zkouška se může provádět při jedné teplotě 35 °C a relativní 
vlhkosti vzduchu 90 %; povolená odchylka 10 % údaje je dodatečná k povolené odchylce způsobené 
samotnou teplotou. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.15. 
5.4   Zkoušky elektromagnetické kompatibility 
Zkoušky elektromagnetické kompatibility se provádí s monitorem v zapojení podle specifikace výrobce. 
Tyto zkoušky musí prokázat, že monitor je ve shodě s požadavky příslušného zvláštního právního před-
pisu2). 
5.4.1   Odolnost proti elektrostatickému výboji 
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na přístroji v zapnutém stavu, a to kontaktním výbo-
jem 6 kV a vzduchovým výbojem 8 kV. Výboje se aplikují na vodivé povrchy a spojovací desky. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.2   Odolnost proti vysokofrekvenčním elektromagnetickým polím 
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu poli se zkouší na zapnutém přístroji v kmitočtovém 
pásmu 80 MHz až 3 000 MHz s intenzitou pole 10 V/m. Amplitudová modulace 80 % AM/1 kHz sin. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.3   Odolnost proti rychlým přechodovým jevům 
Odolnost proti opakovaným rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na 
zapnutém přístroji. Zkušební napětí ±0,5 kV, ±1 kV a ±2 kV je aplikováno vazebním obvodem do na-
pájecích, zemních a signálových vstupů/výstupů. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
17 5.4.4   Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu 
Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu se zkouší aplikací zkušebního napětí ±0,5 kV, ±1 kV a 
±2 kV mezi  napájecí vodiče.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.5   Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli 
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli, se zkouší na zapnu-
tém přístroji v kmitočtovém pásmu 150 kHz až 80 MHz. Amplituda modulace 80 % AM/1 kHz, úroveň 
napětí 10 V. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.6   Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou  
Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou se zkouší na zapnutém přístroji  aplikací tlumené osci-
lační vlny na napájecích, signálních a ovládacích vstupech/výstupech monitoru. Zkušební úroveň je de-
finovaná jako napětí prvního vrcholu (maximum nebo minimum) na zkušebním tvaru vlny a je nesyme-
tricky 2 kV, symetricky 1 kV pro pomalou tlumenou oscilační vlnu 100 kHz a 1 MHz, pro rychlou tlu-
menou oscilační vlnu 3 MHz, 10 MHz nebo 30 MHz je 2 kV nesymetricky. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.7   Odolnost proti krátkodobým poklesům napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám 
napětí  
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám na-
pětí se zkouší na zapnutém přístroji aplikací poklesu napětí na úroveň 0 % Ut po dobu 10 ms.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.8   Měření rušivého svorkového napětí  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedeným v tabulkách 3 a 4. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením rušivého svorkového napětí na napájecích, signálních a ovládacích vstu-
pech/výstupech monitoru. Pokud údaj měřicího přijímače kolísá v blízkosti mezí, musí se údaj sledovat 
alespoň 15 s na každém měřicím kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s výjimkou náhodných krát-
kých extrémních hodnot, které se zanedbávají.  
Meze rušivého napětí na síťových svorkách jsou v tabulce 3. 
Tabulka 3 – Meze pro rušení šířené vedením na síťových svorkách 
Rozsah kmitočtu 
(MHz) Meze dB (µV) 
Kvazivrcholové Střední 
0,15 až 0,50 79 66 
0,50 až 30 73 60 
POZNÁMKA   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
18 Meze rušivého napětí na signálních vstupech/výstupech jsou uvedeny v tabulce 4. 
Tabulka 4 – Meze pro rušení šířené vedením na signálních vstupech/výstupech 
Rozsah kmitočtu 
(MHz) Meze napětí dB  (µV) Meze proudu dB  (µA) 
Kvazivrcholové Střední Kvazivrcholové Střední 
0,15 až 0,50 97 až 87 84 až 74 53 až 43 40 až 30 
0,50 až 30 87 74 43 30 
POZNÁMKA   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
5.4.9   Měření rušivého elektromagnetického pole (vyzařovaného vysokofrekvenčního rušení)  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedeným v tabulce 5. Zkouška je prováděna na zapnu-
tém zařízení měřením vyzařovaného elektromagnetického pole ve vzdálenosti 10 metrů. Pokud údaj 
měřicího přijímače kolísá v blízkosti mezí, musí se údaj sledovat alespoň 15 sekund na každém měřicím 
kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s výjimkou náhodných krátkých extrémních hodnot, které se 
zanedbávají.  
Tabulka 5 – Meze rušení šířeného záření v měřicí vzdálenosti 10 m 
Rozsah kmitočtu 
MHz Kvazivrcholové meze  
dB (µV/m) 
30 až 230 40 
230 až 1 000 47 
POZNÁMKA   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
6   Prvotní ověření 
6.1   Všeobecně  
Při prvotním ověření se provádějí následující zkoušky: 
a) vizuální prohlídka; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearity systému; 
d) odezvy na okolní záření gama; 
e) přetížením; 
f) statistické fluktuace; 
g) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
h) stability průtokové rychlosti; 
i) vlivu teploty okolí. 
6.2   Vizuální prohlídka 
Prohlídka se provádí podle článku 5.2 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
19 6.3   Funkční zkoušky 
6.3.1   Zkouška přesnosti přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1. 
6.3.2   Zkouška linearity přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2. 
6.3.3   Zkouška odezvy na okolní záření gama 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.3. 
6.3.4   Zkouška přetížení 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4. 
6.3.5   Zkouška statistických fluktuací 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.6. 
6.3.6   Zkouška dlouhodobé stability 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7. 
6.3.7   Zkouška dlouhodobé stability průtokové rychlosti 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8. 
6.3.8   Zkouška vlivu teploty okolí 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.12 a 5.3.13. 
7   Následné ověření 
7.1   Všeobecně 
Při následném ověření se provádějí následující zkoušky: 
a) vizuální prohlídka; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearity systému; 
d) přetížením; 
e) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení. 
7.2   Vizuální prohlídka 
Prohlídka se provádí podle článku 5.2 
7.3   Funkční zkoušky 
7.3.1   Zkouška přesnosti přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1. 
7.3.2   Zkouška linearity přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
20 7.3.3   Zkouška přetížení 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4. 
7.3.4   Zkouška dlouhodobé stability 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7. 
8   Přezkoušení měřidla 
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní dvojnásobek 
největších dovolených chyb dle kapitoly 7. 
9   Oznámené normy 
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárod-
ních, popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s přiřazením k pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují. 
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů. 
II. 
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanove-
ných měřidel – „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin,  
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení 
radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla ke kontinuálnímu monitorování gama radioizotopů 
v kapalných výpustech jaderných zařízení“.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému ově-
řování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a 
Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti. 
 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C075-16  
 
21 III. 
P O U Č E N Í 
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ. 
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad. 
Soulad opatření obecné povahy s právními předpisy lze posoudit v přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy. 
 
IV. 
Ú Č I N N O S T  
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§ 24d 
zákona o metrologii). 
 
 
 RNDr. Pavel Klenovský v.r. 
 generální ředitel 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 Vyvěšeno dne:  28. 3. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. 
Sejmuto dne:  30. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí: Tomáš Hendrych v.r. 
Účinnost:   12. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, vyznačující účinnost: Tomáš Hendrych v.r.