SFS-nummer · 1997:306 · 
Växtförädlarrättslag (1997:306) 
Departement:  Justitiedepartementet L3 
Utfärdad:  1997-05-29 
Ändring införd:  t.o.m. SFS 2020:544 
Ikraft:  1997-07-01 överg.best. 
1 kap. Förvärv av växtförädlarrätt 
1 § Den som i Sverige har framställt en ny växtsort eller 
dennes rättsinnehavare kan få ensamrätt att utnyttja växtsorten 
enligt denna lag (växtförädlarrätt). 
Den som utomlands har framställt en ny växtsort eller dennes 
rättsinnehavare kan få växtförädlarrätt till växtsorten, om 
framställaren är svensk medborgare eller har hemvist i Sverige. 
Växtförädlarrätt kan också förvärvas av 1. den som har framställt en ny växtsort i en främmande stat 
som är ansluten till den internationella konventionen den 2 
december 1961 för skydd av växtförädlingsprodukter eller i en 
stat som är medlem i en mellanstatlig organisation som i sin tur är ansluten till denna konvention eller av en sådan persons 
rättsinnehavare, eller 
2. den som är medborgare eller har hemvist i en sådan stat och 
som i annat fall än som anges under 1 har framställt en ny 
växtsort utomlands eller av en sådan persons rättsinnehavare. 
Första-tredje styckena gäller även den som har upptäckt och 
vidareutvecklat en ny växtsort eller dennes rättsinnehavare. 
Växtförädlarrätt förvärvas genom registrering av växtsorten. 2 § Regeringen får förordna att växtförädlarrätt får förvärvas 
även i andra fall än som anges i 1 §, om det är av betydande intresse för svensk folkförsörjning eller för den svenska 
växtodlingen. 
Regeringen får vidare föreskriva om lagens tillämpning med 
avseende på andra länder under förutsättning av ömsesidighet 
eller om det följer av ett sådant avtal med en främmande stat 
eller mellanfolklig organisation som riksdagen har godkänt. 
3 § Med växtsort avses i denna lag en samling växter inom en 
och samma botaniskt systematiska enhet av lägsta kända nivå, om 
denna samling kan 
1. definieras genom kännetecken som har sitt ursprung i en 
viss genotyp eller kombination av genotyper, 
2. skiljas från varje annan grupp av växter genom åtminstone 
ett av dessa kännetecken, och 
3. betraktas som en enhet när det gäller dess lämplighet att 
förökas i oförändrat skick. 
2 kap. Växtförädlarrättens omfattning 
1 § Växtförädlarrätten omfattar Page 1 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 61. den växtsort som registrerats i enlighet med vad som före- 
skrivs i denna lag, 
2. samlingar av växter som inte tydligt skiljer sig från den 
registrerade sorten, 
3. växtsorter som är väsentligen avledda från den registrerade 
sorten, om den registrerade sorten inte i sin tur är 
väsentligen avledd, och 
4. växtsorter som kan framställas endast genom upprepad an- 
vändning av den registrerade sorten. 
En växtsort skall anses som väsentligen avledd om den 1. till övervägande del har avletts från den ursprungliga 
sorten, eller från en sort som i sig till övervägande del är 
avledd från den ursprungliga sorten, och då har bibehållit de 
väsentliga kännetecken som är ett resultat av den ursprungliga 
sortens genotyp eller kombination av genotyper, 
2. klart kan särskiljas från den ursprungliga sorten, och 
3. bortsett från de skillnader som beror på 
avledningsförfarandet överensstämmer med den ursprungliga 
sorten när det gäller de väsentliga kännetecken som är ett 
resultat av den ursprungliga sortens genotyp eller kombination 
av genotyper. 
2 § Med de undantag som anges i 3 och 4 §§ innebär 
växtförädlarrätten att ingen utan samtycke av innehavaren av 
växtförädlarrätten får utnyttja en växtsort eller en annan 
samling växter som omfattas av växtförädlarrätten genom att 
1. producera eller reproducera förökningsmaterial, 2. bearbeta förökningsmaterial för förökningsändamål, 3. bjuda ut förökningsmaterial till försäljning, 4. sälja eller på något annat sätt tillhandahålla 
förökningsmaterial, 
5. exportera förökningsmaterial från Sverige, 6. importera förökningsmaterial till Sverige, eller 7. lagerhålla förökningsmaterial för något av de ändamål som 
anges under 1-6. 
Om innehavaren av växtförädlarrätten inte har haft någon 
rimlig möjlighet att göra sin rätt gällande med avseende på 
visst förökningsmaterial, får ingen utan hans eller hennes 
samtycke utnyttja växtsorten genom att vidta sådana åtgärder 
som anges i första stycket 1-7 med skördat material som har 
framställts med hjälp av detta förökningsmaterial. 
3 § Växtförädlarrätten omfattar inte 1. utnyttjande som sker privat och för icke-kommersiella 
ändamål, 
2. utnyttjande för experiment, och 3. utnyttjande för framställning av nya växtsorter. 4 § Växtförädlarrätten omfattar inte utnyttjande av 
växtmaterial som har bringats i omsättning inom Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet av innehavaren av 
växtförädlarrätten eller med dennes samtycke. 
Första stycket gäller inte utnyttjande som innefattar export 
av växtmaterial som kan användas för förökningsändamål, om Page 2 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6exporten sker till ett främmande land där sorter av växtsläktet 
eller växtarten i fråga inte kan skyddas och det exporterade 
materialet inte är avsett för slutlig förbrukning. 
5 § Vad som sägs om undantag från ensamrätten i artikel 14 i 
rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om ge- 
menskapens växtförädlarrätt  och i de tillämpningsföreskrifter 
som har meddelats med stöd av artikeln skall också tillämpas på 
en växtsort som registrerats enligt denna lag. Vad som i 
artikeln och tillämpningsföreskrifterna sägs om gemenskapens växtförädlarrätt skall avse växtförädlarrätt enligt denna lag. 
3 kap. Villkor för registrering 1 § En växtsort får registreras endast om den är 1. ny, 2. särskiljbar, 3. enhetlig med avseende på dess väsentliga kännetecken och 4. stabil. 
2 § En växtsort skall anses som ny, om inte förökningsmaterial 
eller skördeprodukter av sorten med samtycke från förädlaren 
eller dennes rättsinnehavare har sålts eller på annat sätt 
avyttrats till andra i syfte att utnyttja sorten 
1. här i landet tidigare än ett år före dagen för 
registreringsansökan, 
2. utomlands tidigare än sex år före dagen för 
registreringsansökan, när denna gäller träd eller vin, eller 
3. utomlands tidigare än fyra år före dagen för 
registreringsansökan, när denna gäller något annat växtslag än 
träd eller vin. 
3 § En växtsort skall anses som särskiljbar, om den tydligt 
skiljer sig från andra sorter som är kända vid tidpunkten för 
registreringsansökan. 
En växtsort skall anses som känd, om material av den yrkes- 
mässigt bjudits ut till försäljning, sålts eller på annat sätt tillhandahållits. Växtsorten skall också anses som känd, om den 
registrerats för växtförädlarrätt, tagits in i en officiell 
sortlista, förekommer i en allmänt tillgänglig referenssamling, 
beskrivits i en allmänt tillgänglig skrift eller på något annat 
sätt kommit till allmänhetens kännedom. 
Även en växtsort som inte har kommit till allmänhetens känne- 
dom skall anses som känd, om en ansökan om ensamrätt eller om 
intagning i officiell sortlista har gjorts i något land och 
ansökan senare bifalls. 
4 § Vid bedömningen av om en växtsort är enhetlig bortses från 
de variationer som kan förväntas med hänsyn till särskilda 
förhållanden vid sortens förökning. 
5 § En växtsort skall anses som stabil, om dess väsentliga 
kännetecken förblir oförändrade efter upprepad förökning eller, 
när sorten har en särskild förökningscykel, vid slutet av varje 
sådan cykel. 
6 § Om sökanden eller någon från vilken sökanden härleder sin 
rätt tidigare har ansökt om skydd för en växtsort antingen i 
någon stat som är ansluten till den internationella 
konventionen den 2 december 1961 för skydd av 
växtförädlingsprodukter, eller i någon stat som är ansluten 
eller något område som är anslutet till avtalet om upprättandet 
av Världshandelsorganisationen (WTO), och sedan ansöker om 
registrering av växtsorten här i landet inom tolv månader från dagen för den tidigare ansökan, skall vid tilllämpningen av 2-5 §§ Page 3 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6den här ingivna ansökan anses gjord samtidigt med den 
tidigare ansökan, om sökanden yrkar det (prioritet). 
Sådan prioritet får även medges från en ansökan om skydd som 
avser någon annan stat eller något annat område, om motsvarande 
prioritet från en svensk ansökan om skydd för växtsort medges 
där den tidigare ansökan gjorts och om den där gällande 
lagstiftningen i huvudsak stämmer överens med konventionen. Om 
skydd har sökts i flera stater eller områden, räknas 
tolvmånadersfristen från den dag då den första ansökan om skydd gjordes. Lag (2000:1159). 
6 a § En sökande som vill få prioritet enligt 6 § skall 1. begära prioritet samtidigt som ansökan görs, 2. inom tre månader från dagen för ansökan ge in en kopia till 
Statens jordbruksverk av den tidigare ansökan samt 
3. inom fem år från dagen för den tidigare ansökan ge in de 
ytterligare handlingar och det material till Statens 
jordbruksverk som behövs för att prioritetsfrågan skall kunna 
prövas. 
Kopian som avses i första stycket 2 skall vara bestyrkt av den 
myndighet som tog emot den tidigare ansökan. 
Om den tidigare ansökan har avslagits eller återkallats, får 
Statens jordbruksverk bestämma en annan frist än den som sägs i 
första stycket 3. 
Om föreskrifterna i första-tredje styckena inte iakttas, gäller 
inte rätten till prioritet. Lag (2005:1216). 
7 § En växtsort får inte registreras, om den redan är 
registrerad för gemenskapens växtförädlarrätt enligt rådets 
förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens 
växtförädlarrätt. 
4 kap. Sortbenämning 1 § En registrerad växtsort ska ha en sortbenämning. Denna  
ska göra det möjligt att skilja växtsorten från andra  
sorter. 
En sortbenämning får inte godtas, om den 
1. består av enbart siffror, såvida det inte är fast praxis  
att beteckna sorter på det sättet, 
2. uppenbarligen är ägnad att vilseleda allmänheten, 3. strider mot lag eller annan författning eller mot allmän  
ordning eller är ägnad att väcka förargelse, 
4. kan förväxlas med en sortbenämning som för en sort inom  
växtarten eller en näraliggande växtart införts i eller  
föreslagits för införande i växtsortregistret, ett  
motsvarande utländskt register eller en annan officiell  
sortlista eller som används på förökningsmaterial av en sådan  sort, 
5. kan förväxlas med ett varumärke, ett företagsnamn eller  
ett annat namn eller någon annan beteckning för vilken någon  
annan än sökanden har skydd och som skulle ha utgjort hinder  
mot att registrera sortbenämningen som varumärke för material  
av en växtsort eller för varor av liknande slag, 
6. kan förväxlas med ett sådant varumärke för material av en  
växtsort eller för varor av liknande slag för vilket sökanden  
har skydd. 
Regeringen får under förutsättning av ömsesidighet förordna  
att en sortbenämning som har registrerats eller sökts  registrerad i en främmande stat ska registreras i Sverige  Page 4 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6trots första och andra styckena, om det inte finns synnerliga  
skäl mot detta. Lag (2018:1672). 
2 § Den som bjuder ut förökningsmaterial av en registrerad 
växtsort till försäljning eller på något annat sätt 
tillhandahåller sådant material skall använda den registrerade 
sortbenämningen. Detta gäller även sedan skyddstiden har gått 
ut eller växtförädlarrätten av någon annan anledning har 
upphört. 
En registrerad benämning på en sort eller en med denna för- 
växlingsbar benämning får inte användas för en annan sort av 
samma eller närstående växtart eller för material av en sådan 
sort så länge registreringen av benämningen består. 
5 kap. Ansökningsförfarandet 
1 § Registrering enligt denna lag sker i det växtsortregister 
som förs av Statens jordbruksverk. 
När en växtsort registreras skall även sortens benämning 
registreras. Lag (2005:1216). 
2 § En ansökan om registrering av en växtsort skall göras 
skriftligen hos Statens jordbruksverk. 
Ansökan skall innehålla 1. en tydlig beskrivning av sorten med särskilt angivande av 
det eller de kännetecken som skiljer sorten från andra sorter, 
2. uppgift om sortens härstamning, 
3. förslag till benämning på sorten, och 4. uppgift om förädlarens namn. Om någon annan än förädlaren söker registrering, skall 
sökanden styrka sin rätt till sorten. 
Till ansökan skall fogas en av sökanden egenhändigt 
underskriven försäkran på heder och samvete att sorten, såvitt 
sökanden känner till, inte före den dag då ansökan görs eller 
enligt 3 kap. 6 § skall anses ha blivit gjord har avyttrats på 
ett sådant sätt att den enligt 3 kap. 2 § inte skall anses som ny. 
I samband med ansökan skall sökanden tillhandahålla växtmaterial 
av sorten i den mängd som behövs för att prova sorten. 
Sökanden skall betala föreskriven ansökningsavgift. 
Lag (2005:1216). 
3 § En ansökan får gälla registrering av endast en växtsort. 4 § Statens jordbruksverk får förelägga en sökande som inte har 
hemvist i Sverige att för sig ställa ett ombud med behörighet 
att ta emot delgivning i ärendet och med hemvist här i landet, 
samt att anmäla ombudet hos verket. Om sökanden inte följer föreläggandet, får delgivning ske genom att handlingen sänds 
med posten till sökanden under dennes senaste kända adress. 
Delgivning skall anses ha skett när detta har blivit fullgjort. 
Lag (2005:1216). 
5 § Om sökanden inte har iakttagit vad som är föreskrivet om 
ansökan eller om det finns något annat hinder för bifall till ansökan, skall sökanden föreläggas att inom viss tid yttra sig 
eller vidta rättelse. 
Om sökanden underlåter att inom förelagd tid ge in yttrande 
eller vidta rättelse, skall ansökan avskrivas. En upplysning om 
detta skall tas in i föreläggandet. 
6 § Finns det något hinder för bifall till ansökan även efter Page 5 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6det att sökanden yttrat sig och har sökanden haft tillfälle att 
yttra sig över hindret, skall ansökan avslås, om det inte finns 
anledning att ge sökanden ett nytt föreläggande. 
7 § Om någon inför Statens jordbruksverk påstår sig ha bättre  
rätt till växtsorten än sökanden och saken är oviss, kan  
verket förelägga honom eller henne att väcka talan vid  
domstol inom viss tid vid påföljd att påståendet annars  
lämnas utan avseende vid ansökans fortsatta prövning. 
Om en tvist om bättre rätt är inledd vid domstol, kan  
registreringsansökan förklaras vilande i väntan på att målet  
slutligt avgörs. Lag (2016:215). 
8 § Om någon inför Statens jordbruksverk visar att han eller hon 
har bättre rätt till växtsorten än sökanden, skall verket på 
yrkande överföra ansökan på honom eller henne. Den som får ansökan överförd på sig skall betala ny ansökningsavgift. 
Om överföring yrkas, får ansökan inte avskrivas, avslås eller 
bifallas förrän yrkandet slutligt har prövats. Lag (2005:1216). 
9 § Om ansökan är fullständig och det inte finns något hinder 
för registrering, skall Statens jordbruksverk kungöra ansökan för att bereda allmänheten tillfälle att framställa invändningar 
mot ansökan. 
Invändningar skall göras skriftligen hos Statens jordbruksverk 
inom den tid som verket bestämmer. Lag (2005:1216). 
10 § Statens jordbruksverk skall se till att material av 
växtsorten provas, om inte detta av särskilda skäl är onödigt. 
Sökanden skall betala föreskriven avgift för utförd provning. 
Lag (2005:1216). 
11 § Sedan tiden för att framställa invändning mot ansökan har 
gått ut och provning med material av växtsorten har slutförts 
skall ansökan tas upp till fortsatt prövning. Vid denna prövning är 4-8 §§ tillämpliga. 
Sökanden skall ges tillfälle att yttra sig över framställda 
invändningar och utförd provning. 
12 § Om en ansökan om registrering av en växtsort bifalls och 
beslutet vinner laga kraft, skall sorten tas in i växtsortregistret och registreringen kungöras. 
Avskrivs eller avslås en ansökan som har kungjorts enligt 9 §, 
skall beslutet kungöras sedan det vunnit laga kraft. 
6 kap. Giltighetstid, årsavgifter och efterkontroll 
1 § Växtförädlarrätten gäller från den dag då ansökan om regi- 
strering bifölls och kan upprätthållas under 25 år räknat från 
och med den 1 januari året efter det då beslutet om 
registrering vann laga kraft. I fråga om potatis, träd och vin 
kan dock växtförädlarrätten upprätthållas under 30 år räknat 
från samma tidpunkt. 
2 § För växtförädlarrätten skall det för varje kalenderår 
betalas en föreskriven årsavgift. Denna skall betalas från och 
med året efter det då ansökan om registrering bifölls. 
Årsavgiften skall betalas senast första dagen på det 
kalenderår avgiften avser. Senaste dag för att betala årsavgift 
för ett år som har börjat innan växtsorten har registrerats eller inom två månader därefter infaller dock först två månader 
efter dagen för registreringen. Årsavgiften får inte betalas 
innan registrering har skett och inte heller tidigare än sex 
månader före det kalenderår som avgiften avser. 
Årsavgiften får, med den förhöjning som är föreskriven, 
betalas inom sex månader efter förfallodagen. Page 6 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 63 § För att kontrollera att en registrerad växtsort är stabil 
får Statens jordbruksverk förelägga innehavaren av 
växtförädlarrätten att tillhandahålla verket förökningsmaterial av sorten samt nödvändiga handlingar och 
upplysningar. Lag (2005:1216). 
7 kap. Licens 1 § Har innehavaren av en växtförädlarrätt medgett någon annan 
rätt att utnyttja en registrerad växtsort (licens), får denne överlåta sin rätt vidare endast om innehavaren har medgett det. 
Ingår licensen i en rörelse, får licensen dock överlåtas i 
samband med överlåtelse av rörelsen eller en del av den, om 
inte något annat har avtalats. Om licensen överlåts på ett 
sådant sätt, fortsätter ändå överlåtaren att svara för att 
licensavtalet fullgörs. 
2 § Har växtförädlarrätten övergått på någon annan eller har 
licens upplåtits eller överlåtits, skall på begäran och mot 
föreskriven avgift anteckning om detta göras i 
växtsortregistret. Om det visas att en licens som har 
antecknats i registret upphört att gälla, skall också detta 
antecknas. 
Första stycket gäller även i fråga om tvångslicenser. I ett mål eller ärende om växtförädlarrätt anses den som - 
innehavare av växtförädlarrätten som senast har blivit införd i 
växtsortregistret i denna egenskap. 
3 § Förses inte marknaden med förökningsmaterial av en 
registrerad växtsort på skäliga villkor och i den omfattning 
som är motiverad med hänsyn till allmänt intresse och finns det 
inte någon godtagbar anledning till underlåtenheten, kan den 
som här i landet vill utnyttja en registrerad växtsort få 
tvångslicens till detta. En tvångslicens innefattar även rätt 
att av innehavaren av växtförädlarrätten få förökningsmaterial av sorten i den omfattning som är skälig. 
3 a § En innehavare av ett patent på en bioteknisk uppfinning, 
som inte kan utnyttja den utan att göra intrång i en tidigare 
registrerad växtförädlarrätt, kan få en tvångslicens att 
utnyttja den växtsort som skyddas av växtförädlarrätten. En 
sådan licens meddelas endast om sökanden visar att uppfinningen utgör ett viktigt tekniskt framsteg av betydande ekonomiskt 
intresse i förhållande till växtsorten. 
Om en innehavare av en växtförädlarrätt får en tvångslicens i 
ett patent, har patenthavaren rätt att på skäliga villkor få en 
tvångslicens (motlicens) att utnyttja den skyddade växtsorten. 
Bestämmelser om möjlighet för en växtförädlare att under vissa 
förutsättningar få en tvångslicens att utnyttja en 
patentskyddad uppfinning finns i 46 a § patentlagen (1967:837). 
Lag (2004:160). 
4 § En tvångslicens får endast beviljas den som kan antas ha 
förutsättningar att utnyttja växtsorten på ett godtagbart sätt och i överensstämmelse med licensen. Sökanden måste också visa 
att han eller hon utan framgång har vänt sig till innehavaren 
av växtförädlarrätten för att få ett licensavtal på skäliga 
villkor. 
En tvångslicens hindrar inte innehavaren av växtförädlarrätten 
att själv utnyttja sorten eller att upplåta licenser. En tvångslicens kan övergå till någon annan endast tillsammans med 
en rörelse där den utnyttjas eller var avsedd att utnyttjas. 
För sådana tvångslicenser som avses i 3 a § första stycket 
gäller dessutom att licensen endast får överlåtas tillsammans 
med det patent som licensen grundats på. Lag (2004:160). 
5 § En tvångslicens meddelas av domstolen, som även bestämmer  
i vilken omfattning växtsorten får utnyttjas samt fastställer  Page 7 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6ersättningen och övriga villkor för licensen. När väsentligt  
ändrade förhållanden motiverar det, kan domstolen på yrkande  
upphäva licensen eller fastställa nya villkor för den. Lag (2016:215). 
8 kap. Växtförädlarrättens upphörande m.m. 1 § Betalas inte årsavgift enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 
2 §, är växtförädlarrätten förfallen från och med den 1 januari 
det år för vilket avgift inte betalats. Statens jordbruksverk skall då också avregistrera växtsorten. Lag (2005:1216). 
2 § Om innehavaren av växtförädlarrätten skriftligen hos 
Statens jordbruksverk avstår från växtförädlarrätten, skall 
verket avregistrera växtsorten. 
Om växtförädlarrätten är utmätt, belagd med kvarstad eller 
tagen i anspråk genom betalningssäkring eller om en tvist om 
överföring av registreringen pågår, får sorten inte 
avregistreras på begäran av innehavaren av växtförädlarrätten 
så länge utmätningen, kvarstaden eller betalningssäkringen 
består eller tvisten inte blivit slutligt avgjord. 
Lag (2005:1216). 
3 § Domstolen ska på yrkande häva registreringen av en  
växtsort, om 
1. växtsorten på ansökningsdagen eller, om innehavaren av  
växtförädlarrätten åtnjutit prioritet, på den dag från vilken  
prioritet har getts inte uppfyllde kravet på nyhet i 3 kap.  
2 § eller kravet på särskiljbarhet i 3 kap. 3 §, 
2. växtsorten vid den tidpunkt som anges under 1 inte  
uppfyllde kravet på enhetlighet i 3 kap. 4 § eller kravet på  
stabilitet i 3 kap. 5 §, såvida sorten har registrerats  
huvudsakligen på grundval av upplysningar som sökanden  
tillhandahållit, 
3. växtsorten har registrerats i strid med 3 kap. 7 §,  
eller 
4. växtsorten har registrerats för någon som inte var  
berättigad till det och talan inte har väckts om överföring  
av registreringen. 
En registrering får inte hävas på den grunden att den som  
fått registreringen har haft rätt till bara en viss andel i  
växtförädlarrätten. Lag (2016:215). 
4 § Har en växtsort registrerats för någon annan än den som är 
berättigad till det enligt 1 kap. 1 §, skall domstolen på talan 
av den berättigade överföra registreringen på honom eller henne. Talan skall väckas inom den tid som anges i 5 §. 
5 § Talan enligt 3 § första stycket 4 som grundas på att en 
växtsort har registrerats för någon annan än den som är 
berättigad till det får föras endast av den som påstår sig vara 
berättigad till sorten. Talan skall väckas inom ett år efter 
det att käranden fått kännedom om registreringen och de övriga omständigheter på vilka talan grundas. Om innehavaren av 
växtförädlarrätten var i god tro när sorten registrerades eller 
när växtförädlarrätten övergick på honom eller henne, får talan 
inte väckas senare än tre år efter registreringen. 
I övriga fall får talan enligt 3 § föras av var och en som 
förorsakas någon nackdel av registreringen och, om det är motiverat från allmän synpunkt, av den myndighet som regeringen 
bestämmer. 
6 § Statens jordbruksverk skall avregistrera en växtsort, om 1. sorten inte längre uppfyller kraven i 3 kap. på enhetlighet 
och stabilitet, eller Page 8 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 62. innehavaren av växtförädlarrätten inte har följt ett 
föreläggande enligt 6 kap. 3 § och underlåtenheten utgör hinder 
för tillförlitlig efterkontroll. Lag (2005:1216). 
7 § Om en sortbenämning har registrerats i strid med denna lag 
och om skälet mot registrering kvarstår, skall Statens 
jordbruksverk registrera en ny benämning för växtsorten. 
Detsamma gäller om en registrerad sortbenämning uppenbarligen 
blivit ägnad att vilseleda allmänheten eller blivit stridande 
mot allmän ordning eller ägnad att väcka förargelse. 
Innehavaren av växtförädlarrätten skall i fall som avses i 
första stycket ges tillfälle att föreslå en ny benämning. 
En registrerad benämning på en sort för vilken skyddstiden 
gått ut eller växtförädlarrätten på annat sätt upphört får på 
begäran av innehavaren av växtförädlarrätten eller då det annars finns anledning till det efter prövning av Statens 
jordbruksverk avregistreras, om benämningen inte längre 
används. Lag (2005:1216). 
8 § I artikel 92.2 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 
27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt finns särskilda 
bestämmelser som gäller då en växtsort registrerats för gemenskapens växtförädlarrätt efter det att sorten registrerats 
enligt denna lag. 
9 kap. Ansvar och ersättningsskyldighet m.m. 1 § Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i  
en växtförädlarrätt döms för växtförädlarrättsbrott till böter  eller fängelse i högst två år. 
Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms  
för grovt växtförädlarrättsbrott till fängelse i lägst sex  
månader och högst sex år. Vid bedömningen av om brottet är  
grovt ska det särskilt beaktas om gärningen  
1. har föregåtts av särskild planering, 
2. har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i  
organiserad form, 
3. har varit av större omfattning, eller 
4. annars har varit av särskilt farlig art. 
Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 2 § får inte  
dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet.  
För försök eller förberedelse till växtförädlarrättsbrott  
eller grovt växtförädlarrättsbrott döms det till ansvar enligt  23 kap. brottsbalken.  
Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i denna paragraf  
endast om åtal är motiverat från allmän synpunkt. 
Lag (2020:544). 
1 a § Egendom med avseende på vilken brott föreligger enligt 
1 § skall förklaras förverkad, om det inte är uppenbart oskäligt. 
I stället för egendomen får dess värde förklaras förverkat. 
Även utbyte av sådant brott skall förklaras förverkat, om det 
inte är uppenbart oskäligt. Detsamma gäller vad någon har tagit 
emot som ersättning för kostnader i samband med ett sådant 
brott, eller värdet av det mottagna, om mottagandet utgör brott 
enligt 1 §. 
Egendom som har använts som hjälpmedel vid brott enligt 1 § får 
förklaras förverkad, om det behövs för att förebygga brott 
eller om det annars finns särskilda skäl. Detsamma gäller 
egendom som varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott 
enligt 1 §, om brottet har fullbordats eller om förfarandet har 
utgjort ett straffbart försök eller en straffbar förberedelse. I stället för egendomen får dess värde förklaras förverkat. Page 9 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6Lag (2005:314). 
2 § På yrkande av innehavaren av växtförädlarrätten eller den  
som på grund av licens har rätt att utnyttja växtsorten får  
domstolen vid vite förbjuda den som gör eller medverkar till  
intrång i växtförädlarrätten att fortsätta med det. 
Första stycket tillämpas också i fråga om försök eller  
förberedelse till intrång. Lag (2016:215). 
3 § Om käranden visar sannolika skäl för att intrång, eller 
medverkan till intrång, i växtförädlarrätten förekommer och 
om det skäligen kan befaras att svaranden genom att fortsätta 
intrånget, eller medverkan till det, förringar värdet av 
ensamrätten till växtsorten, får domstolen meddela 
vitesförbud för tiden intill dess att målet slutligt avgjorts 
eller något annat har beslutats. Innan ett sådant förbud meddelas ska svaranden ha fått tillfälle att yttra sig, om 
inte ett dröjsmål skulle medföra risk för skada. 
Bestämmelserna i första stycket tillämpas också i fråga om 
försök eller förberedelse till intrång. 
Ett förbud enligt första stycket får meddelas endast om 
käranden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan 
tillfogas svaranden. Kan käranden inte ställa sådan säkerhet, 
får domstolen befria käranden från detta. I fråga om slaget 
av säkerhet gäller 2 kap. 25 § utsökningsbalken. Säkerheten 
ska prövas av domstolen, om den inte har godkänts av 
svaranden. 
När målet avgörs ska domstolen pröva om förbud som har 
meddelats enligt första stycket fortfarande ska bestå. 
Lag (2009:115). 
4 § I fråga om överklagande av beslut enligt 3 § samt i fråga 
om handläggningen i högre domstol gäller vad som föreskrivs i 
rättegångsbalken om överklagande av beslut enligt 15 kap. rättegångsbalken. 
5 § En talan om utdömande av vite förs av den som har ansökt  
om förbudet. Lag (2016:215). 
5 a § Om sökanden visar sannolika skäl för att någon har 
gjort ett intrång i en växtförädlarrätt får domstolen vid vite besluta att någon eller några av dem som anges i andra 
stycket ska ge sökanden information om ursprung och 
distributionsnät för de varor eller tjänster som intrånget 
gäller (informationsföreläggande). Ett sådant beslut får 
meddelas på yrkande av innehavaren av växtförädlarrätten 
eller den som på grund av licens har rätt att utnyttja 
växtsorten. Det får bara meddelas om informationen kan antas underlätta utredning av ett intrång som avser varorna eller 
tjänsterna. 
Skyldigheten att lämna information omfattar den som 1. har gjort eller medverkat till intrånget, 
2. i kommersiell skala har förfogat över en vara som 
intrånget gäller, 
3. i kommersiell skala har använt en tjänst som intrånget 
gäller, 
4. i kommersiell skala har tillhandahållit en elektronisk 
kommunikationstjänst eller en annan tjänst som har använts 
vid intrånget, eller 
5. har identifierats av någon som anges i 2–4 såsom delaktig 
i tillverkningen eller distributionen av en vara eller 
tillhandahållandet av en tjänst som intrånget gäller. 
Information om varors eller tjänsters ursprung och Page 10 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6distributionsnät kan särskilt avse 
1. namn på och adress till producenter, distributörer, 
leverantörer och andra som har innehaft varorna eller 
tillhandahållit tjänsterna, 
2. namn på och adress till avsedda grossister och 
detaljister, och 
3. uppgifter om hur mycket som har producerats, levererats, 
mottagits eller beställts och om vilket pris som har bestämts 
för varorna eller tjänsterna. 
Bestämmelserna i första–tredje styckena tillämpas också i 
fråga om försök eller förberedelse till intrång. 
Lag (2009:115). 
5 b § Ett informationsföreläggande får meddelas endast om  
skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i  
övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller  
för något annat motstående intresse. 
Skyldigheten att lämna information enligt 9 kap. 5 a §  
omfattar inte uppgifter vars yppande skulle röja att  uppgiftslämnaren eller någon honom eller henne närstående som  
avses i 36 kap. 3 § rättegångsbalken har begått en brottslig  
handling. 
I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av  
den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende  
på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av  sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG  
(allmän dataskyddsförordning) finns bestämmelser som  
begränsar hur mottagna personuppgifter får behandlas. 
Lag (2018:281). 
5 c § Om ett yrkande om informationsföreläggande riktar sig  
mot den som är sökandens motpart i ett mål om intrång, ska  bestämmelserna om rättegång som gäller för det målet  
tillämpas. Ett beslut om informationsföreläggande får  
överklagas särskilt. 
Om yrkandet om informationsföreläggande riktar sig mot någon  
annan än den som anges i första stycket, ska lagen (1996:242)  
om domstolsärenden tillämpas. Domstolen får bestämma att  vardera parten ska svara för sina rättegångskostnader. 
En talan om utdömande av vite får föras av den som har ansökt  
om föreläggandet. Lag (2016:215). 
5 d § Den som på grund av bestämmelserna i 9 kap. 5 a § andra 
stycket 2–5 har förelagts att enligt första stycket samma paragraf lämna information har rätt till skälig ersättning 
för kostnader och besvär. Ersättningen ska betalas av den som 
har framställt yrkandet om informationsföreläggande. 
Den som tillhandahåller en elektronisk kommunikationstjänst 
och som till följd av ett informationsföreläggande har lämnat 
ut information som avses i 6 kap. 20 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation ska sända en skriftlig 
underrättelse om detta till den som uppgifterna gäller 
tidigast efter en månad och senast efter tre månader från det 
att informationen lämnades ut. Kostnaden för underrättelsen 
ersätts enligt första stycket. Lag (2009:115). 
5 e § Utöver det som anges i 3 kap. 8 och 9 §§ lagen  
(2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s  
dataskyddsförordning får personuppgifter om lagöverträdelser  
som innefattar brott enligt 9 kap. 1 § behandlas om detta är  
nödvändigt för att ett rättsligt anspråk ska kunna  
fastställas, göras gällande eller försvaras.  
Lag (2018:281). 
5 f § På yrkande av käranden får domstolen, i mål om intrång, Page 11 of 1 7 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6ålägga den som har gjort eller medverkat till intrånget att 
bekosta lämpliga åtgärder för att sprida information om domen 
i målet. 
Bestämmelserna i första stycket tillämpas också i fråga om 
försök eller förberedelse till intrång. Lag (2009:115). 
6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör intrång i  
en växtförädlarrätt ska betala skälig ersättning för  
utnyttjandet av växtsorten samt ersättning för den  ytterligare skada som intrånget har medfört. När storleken på  
ersättningen för ytterligare skada bestäms ska hänsyn  
särskilt tas till 
1. utebliven vinst,  2. vinst som den som har begått intrånget har gjort, 3. skada på växtsortens anseende, 4. ideell skada, och 5. innehavarens intresse av att intrång inte begås. 
Den som utan uppsåt eller oaktsamhet gör intrång i en  
växtförädlarrätt ska betala ersättning för utnyttjandet av  
sorten i den utsträckning det är skäligt. 
Talan om ersättning får endast avse skada under de fem  
senaste åren innan talan väcktes. Om talan inte förs inom den  
tiden, är rätten till ersättning förlorad. Lag (2018:1672). 
7 § På yrkande av den som har lidit intrång i en 
växtförädlarrätt får domstolen, efter vad som är skäligt, 
besluta att sådant växtmaterial som intrånget gäller ska 
återkallas från marknaden eller förstöras eller att någon 
annan åtgärd ska vidtas med det. Detsamma gäller i fråga om 
hjälpmedel som har använts eller varit avsett att användas vid intrånget. 
Trots det som sägs i första stycket får domstolen, om det 
finns synnerliga skäl, på yrkande besluta att en innehavare 
av växtmaterial som avses där ska få förfoga över materialet 
mot skälig ersättning och på skäliga villkor i övrigt. Ett 
sådant beslut får meddelas endast om innehavaren har handlat i god tro. 
Bestämmelserna i första och andra styckena tillämpas också i 
fråga om försök eller förberedelse till intrång. 
Ett beslut om åtgärd enligt första stycket får inte innebära 
att den som har lidit intrång i en växtförädlarrätt ska betala ersättning till den som åtgärden riktas mot. 
Åtgärder enligt första stycket ska bekostas av svaranden om 
det inte finns särskilda skäl mot detta. 
Ett beslut som avses i denna paragraf ska inte meddelas, om 
förverkande eller någon åtgärd till förebyggande av missbruk ska beslutas enligt 9 kap. 1 a § eller enligt brottsbalken. 
Lag (2009:115). 
7 a § Om det skäligen kan antas att någon har gjort eller 
medverkat till ett intrång, får domstolen för att bevisning 
ska kunna säkras om intrånget besluta att en undersökning får 
göras hos denne för att söka efter föremål eller handlingar som kan antas ha betydelse för en utredning om intrånget 
(intrångsundersökning). 
Ett beslut om intrångsundersökning får meddelas endast om 
skälen för åtgärden uppväger den olägenhet eller det men i 
övrigt som åtgärden innebär för den som drabbas av den eller 
för något annat motstående intresse. Page 1 2 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6Bestämmelserna i första och andra styckena tillämpas också i 
fråga om försök eller förberedelse till intrång. 
Lag (2009:115). 
7 b § En fråga om intrångsundersökning får tas upp endast på  
yrkande av innehavaren av växtförädlarrätten eller den som på  
grund av licens har rätt att utnyttja växtsorten. Om en  
rättegång inte är inledd, ska yrkandet framställas  
skriftligen. 
Innan ett beslut om undersökning meddelas ska motparten ha  
fått tillfälle att yttra sig. Domstolen får dock omedelbart  
meddela ett beslut som gäller till dess annat har beslutats,  
om ett dröjsmål skulle medföra risk för att föremål eller  
handlingar som har betydelse för utredning om intrånget  
skaffas undan, förstörs eller förvanskas. 
I övrigt ska en fråga om intrångsundersökning som uppkommer  
då en rättegång inte är inledd handläggas på samma sätt som  
om frågan har uppkommit under en rättegång. Lag (2016:215). 
7 c § Ett beslut om intrångsundersökning får meddelas endast om 
sökanden ställer säkerhet hos domstolen för den skada som kan 
tillfogas motparten. Saknar sökanden förmåga att ställa säkerhet, får domstolen befria sökanden från det. I fråga om 
slaget av säkerhet gäller 2 kap. 25 § utsökningsbalken. 
Säkerheten skall prövas av domstolen, om den inte har godkänts 
av motparten. 
I fråga om överklagande av domstolens beslut om 
intrångsundersökning och i fråga om handläggningen i högre domstol gäller vad som föreskrivs i rättegångsbalken om 
överklagande av beslut enligt 15 kap. rättegångsbalken. 
Lag (1998:1460). 
7 d § Ett beslut om intrångsundersökning skall innehålla 
uppgifter om 
1. vilket ändamål undersökningen skall ha, 
2. vilka föremål och handlingar som det får sökas efter, och 3. vilka utrymmen som får genomsökas. Om det behövs, skall domstolen även förordna om andra villkor 
för verkställandet. Lag (1998:1460). 
7 e § Ett beslut om intrångsundersökning gäller omedelbart. Om 
ansökan om verkställighet inte har gjorts inom en månad från 
beslutet, förfaller det. 
Om sökanden inte inom en månad från det att verkställigheten 
avslutats väcker talan eller på något annat sätt inleder ett 
förfarande om saken, skall en åtgärd som företagits vid 
verkställigheten av intrångsundersökningen omedelbart gå åter, 
i den utsträckning det är möjligt. Detsamma gäller om ett 
beslut om intrångsundersökning upphävs sedan verkställighet 
genomförts. Lag (1998:1460). 
7 f § Ett beslut om intrångsundersökning verkställs av 
Kronofogdemyndigheten enligt de villkor som domstolen har 
föreskrivit och med tilllämpning av 1-3 kap., 17 kap. 1-5 §§ 
samt 18 kap. utsökningsbalken. Sökandens motpart skall 
underrättas om verkställigheten endast om beslutet om 
intrångsundersökning har tillkommit efter motpartens hörande. 
Myndigheten har rätt att ta fotografier och göra film- och ljudupptagningar av sådana föremål som den får söka efter. 
Myndigheten har också rätt att ta kopior av och göra utdrag ur 
sådana handlingar som den får söka efter. 
En intrångsundersökning får inte omfatta en skriftlig handling 
som avses i 27 kap. 2 § rättegångsbalken. Lag (2006:725). 
7 g § När ett beslut om intrångsundersökning skall verkställas Page 1 3 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6har motparten rätt att tillkalla ett juridiskt biträde. I 
avvaktan på att biträdet inställer sig får verkställigheten 
inte påbörjas. Detta gäller dock inte, om 
1. undersökningen därigenom onödigt fördröjs, eller 2. det finns en risk att ändamålet med åtgärden annars inte 
uppnås. 
Vid verkställigheten får Kronofogdemyndigheten anlita det 
biträde av en sakkunnig som behövs. 
Myndigheten får tillåta att sökanden eller ett ombud för 
sökanden är närvarande vid undersökningen för att bistå med 
upplysningar. Om ett sådant tillstånd ges, skall myndigheten se 
till att sökanden eller ombudet inte i större utsträckning än 
som kan motiveras av verkställigheten får kännedom om förhållanden som kommer fram. Lag (2006:725). 
7 h § Fotografier och film- och ljudupptagningar av föremål 
samt kopior av och utdrag ur handlingar skall förtecknas och 
hållas tillgängliga för sökanden och motparten. 
Lag (1998:1460). 
8 § Egendom som avses i 9 kap. 7 § får tas i beslag, om det 
skäligen kan antas att ett brott enligt 9 kap. 1 § har 
begåtts. I fråga om ett sådant beslag tillämpas reglerna om 
beslag i brottmål i allmänhet. 
Bestämmelserna i första stycket tillämpas också i fråga om 
försök eller förberedelse till intrång. Lag (2009:115). 
9 § Utnyttjar någon en växtsort som avses med en ansökan om 
registrering, skall vad som sägs om intrång i växtförädlarrätt 
tillämpas, om ansökan leder till registrering. För ett sådant 
utnyttjande får dock inte dömas till ansvar eller beslutas om 
förverkande. Ersättning för skada på grund av utnyttjande som 
sker innan ansökan har kungjorts enligt 5 kap. 9 § får bestämmas endast enligt 6 § andra stycket. 
Trots 6 § tredje stycket är rätten till ersättning inte 
förlorad, om talan väcks senast ett år efter det att 
växtförädlarrätten registrerades. Lag (2005:314). 
10 § Om registreringen av en växtsort har hävts genom en dom 
som har vunnit laga kraft, får domstolen inte döma till påföljd 
eller besluta om någon annan åtgärd enligt 1-9 §§. 
Förs talan om intrång i en växtförädlarrätt och gör den mot 
vilken talan förs gällande att registreringen bör hävas, skall 
domstolen på dennes yrkande förklara målet vilande i avvaktan 
på att frågan om hävning av registreringen slutligt prövas. Om talan om detta inte har väckts, skall domstolen i samband med 
vilandeförklaringen förelägga den mot vilken talan om intrång 
förs viss tid inom vilken talan om hävning skall väckas. 
11 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 4 kap. 
2 § döms till böter och skall ersätta den skada som uppkommer. 
Om oaktsamheten är ringa, döms inte till ansvar. I sådana fall kan ersättningen jämkas. 
10 kap. Rättegångsbestämmelser 1 § Innehavaren av en växtförädlarrätt eller den som på grund 
av licens har rätt att utnyttja en växtsort får föra talan om 
att det skall fastställas om registreringen ger skydd mot någon annan. En förutsättning för detta är att ovisshet råder om 
förhållandet och att detta är till nackdel för innehavaren av 
växtförädlarrätten eller licenstagaren. 
Under samma villkor får den som bedriver eller avser att 
bedriva verksamhet föra talan mot en innehavare av en 
växtförädlarrätt om att det skall fastställas om det finns hinder för verksamheten på grund av registreringen. Page 1 4 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6Om det i ett mål som avses i första stycket görs gällande att 
registreringen bör hävas, skall 9 kap. 10 § andra stycket tillämpas. 
2 § Den som vill väcka talan om hävning av registreringen av en 
växtsort, om överföring av en registrering eller om meddelande 
av tvångslicens skall anmäla detta till Statens jordbruksverk 
samt underrätta var och en som enligt växtsortregistret innehar 
licens att utnyttja sorten. Om en licenstagare vill väcka talan om intrång i växtförädlarrätten eller om fastställelse enligt 
1 § första stycket, skall licenstagaren underrätta innehavaren 
av växtförädlarrätten om detta. 
Underrättelseskyldigheten skall anses fullgjord när en 
underrättelse i rekommenderad försändelse har sänts under den 
adress som antecknats i växtsortregistret. 
Om det inte visas när talan väcks att anmälan eller 
underrättelse har gjorts, skall käranden ges tid till detta. 
Försitter käranden denna tid, får talan inte tas upp till 
prövning. Lag (2005:1216). 
3 § Patent- och marknadsdomstolen är rätt domstol i mål och  
ärenden enligt denna lag. Detsamma gäller i mål om bättre  
rätt till växtsort enligt 5 kap. 7 §. 
Det som sägs i rättegångsbalken om inskränkning av en  
domstols behörighet i fråga om tvist som ska tas upp i annan  
ordning än inför domstol ska inte tillämpas i fråga om ett  
yrkande om informationsföreläggande eller  intrångsundersökning. Lag (2016:215). 
4 § Domstolen skall sända en kopia av en dom eller ett slutligt 
beslut i mål enligt denna lag till Statens jordbruksverk. 
Lag (2005:1216). 
5 § Statens jordbruksverks slutliga beslut får överklagas av  
den som berörs av beslutet. 
Ett beslut genom vilket en ansökan om registrering bifalls  
får dock överklagas endast av den som i behörig ordning har  
framställt en invändning mot ansökan. 
Ett beslut genom vilket ett yrkande om överföring enligt 5  
kap. 8 § har bifallits får överklagas av sökanden. Den som  
har framställt ett yrkande om överföring får överklaga ett  
beslut genom vilket yrkandet har avslagits. Lag (2016:215). 
6 § Ett beslut av Statens jordbruksverk överklagas till  
Patent- och marknadsdomstolen inom två månader från dagen för  
beslutet. Lag (2016:215). 
11 kap. Särskilda bestämmelser 1 § En innehavare av en växtförädlarrätt som inte har hemvist i 
Sverige skall ha ett ombud som är bosatt här i landet. Ombudet 
skall ha behörighet att för innehavaren av växtförädlarrätten 
ta emot delgivning av stämning, kallelser och andra handlingar i mål och ärenden om växtförädlarrätt med undantag av stämning 
i brottmål och av föreläggande för part att infinna sig 
personligen inför domstol. Ombudet skall anmälas till 
växtsortregistret och antecknas där. 
Om innehavaren av växtförädlarrätten inte har anmält något 
ombud enligt första stycket, kan delgivning i stället ske genom att den handling som skall delges sänds till honom eller henne 
under den i växtsortregistret antecknade adressen. Om någon 
fullständig adress inte är antecknad i registret, kan delgivning 
ske genom att handlingen hålls tillgänglig hos Statens 
jordbruksverk och genom att ett meddelande om detta och om 
handlingens huvudsakliga innehåll kungörs i en publikation som 
regeringen bestämmer. Delgivningen anses ha skett när det som nu har sagts har blivit fullgjort. Lag (2005:1216). Page 1 5 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 62 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 
meddela föreskrifter om storleken på avgifter enligt denna lag. 
3 § Regeringen får föreskriva att växtsorter som det söks 
registrering för får genomgå provning hos en myndighet i någon 
annan stat eller hos en internationell institution. Regeringen 
får vidare föreskriva att personer som söker registrering för 
en sort för vilken de tidigare sökt registrering i någon annan 
stat skall vara skyldiga att redovisa vad myndigheten i den staten delgett dem om prövningen av villkoren för registrering. 
12 kap. EG-växtförädlarrätt 1 § Den som ger in en ansökan om gemenskapens växtförädlarrätt 
till Statens jordbruksverk för vidare befordran enligt artikel 
49.2 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt skall betala en avgift med det 
belopp som regeringen bestämmer. Lag (2005:1216). 
2 § Vid intrång i en gemenskapens växtförädlarrätt tillämpas 
bestämmelserna i 9 kap. 1 och 1 a §§ om ansvar och 
förverkande samt 7 a–7 h §§ om intrångsundersökning. I övrigt 
gäller 9 kap. 2–7 §§ i den mån inte något annat följer av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om 
gemenskapens växtförädlarrätt. I dessa fall ska det som sägs 
om intrång i växtförädlarrätt gälla intrång i gemenskapens 
växtförädlarrätt. Lag (2009:115). 
Övergångsbestämmelser 
1997:306 
1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Ge- 
nom lagen upphävs växtförädlarrättslagen (1971:392). 
2. Denna lag skall tillämpas även på växtsorter som är 
registrerade vid tidpunkten för ikraftträdandet eller som registreras på grund av ansökningar som har gjorts innan dess, 
om inte annat följer av vad som föreskrivs nedan. 
3. En registreringsansökan som har kungjorts före 
ikraftträdandet skall behandlas och avgöras enligt äldre 
bestämmelser. 
4. De nya bestämmelserna tillämpas inte när det gäller 
åtgärder som har vidtagits eller rättigheter som har förvärvats 
före ikraftträdandet. 
5. 2 kap. 4 § andra stycket i den nya lagen gäller inte 
växtmaterial som har bringats i omsättning enligt 4 § tredje 
stycket i den äldre lagen. 
6. Frågan om hävande av registrering av en växtsort som har 
registrerats enligt äldre bestämmelser skall bedömas enligt de 
äldre bestämmelserna. 
7. Om någon före ikraftträdandet har börjat utnyttja 
växtmaterial på ett sätt som inte fordrade samtycke av innehavaren av växtförädlarrätten enligt äldre bestämmelser men 
som fordrar sådant samtycke enligt denna lag, får han eller hon 
trots de nya bestämmelserna i nödvändig och sedvanlig 
utsträckning fortsätta den planerade verksamheten, dock längst 
till fem år efter ikraftträdandet. Sådan rätt har under mot- 
svarande förutsättningar även den som har vidtagit väsentliga 
åtgärder för att utnyttja växtsorten. 
8. Om ansökan om registrering avser en växtsort på vilken 
äldre bestämmelser inte var tillämpliga och ansökan görs inom 
ett år efter denna lags ikraftträdande, skall tidsfristen i 3 
kap. 2 § 1 vara fyra år i stället för ett år. 
9. I fråga om beslut av Växtsortnämnden som har meddelats före 
ikraftträdandet skall äldre bestämmelser om överklagande Page 1 6 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6tillämpas. 
2000:1159 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001. 2. För ansökningar som har gjorts före ikraftträdandet gäller 5 
kap. 4 § i sin äldre lydelse. 
2004:160 1. Denna lag träder i kraft den 1 maj 2004. 2. De nya bestämmelserna skall tillämpas även på 
växtförädlarrätt som har beviljats eller sökts före 
ikraftträdandet. 
2009:115 
1. Denna lag träder i kraft den 1 april 2009. 2. Bestämmelserna i 9 kap. 5 a–5 d och 5 f §§ ska inte 
tillämpas när intrånget, eller försöket eller förberedelsen 
till intrånget, har begåtts före ikraftträdandet.  
2016:215 1. Denna lag träder i kraft den 1 september 2016. 2. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mål som har  
avgjorts av Patentbesvärsrätten före ikraftträdandet.  
3. Mål och ärenden som har inletts i Stockholms tingsrätt  
eller Svea hovrätt före ikraftträdandet ska överlämnas till  
Patent- och marknadsdomstolen respektive Patent- och  
marknadsöverdomstolen.  
4. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för övriga mål och  
ärenden som har inletts i allmän domstol före  
ikraftträdandet. Page 1 7 of 17 Regeringskansliets rättsdatabase r
2020-1 2-21 http://rattsinfo/ sfst?bet=1997:30 6