Hatály: 2019.I.1. -   
1997. évi XI. törvény  
a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról  
A magyar piacgazdaság fejlődésének előmozdítása, a megkülönböztetésre alkalmas árujelzők használatán alapuló 
verseny feltételeinek javítása, a fogyasztók tájékozódásának elősegítése érdekében, összhangban Magyarországnak a 
szellemi tulajdon védelme terén fennálló nemzetközi és európai uniós jogi kötelezettségeivel, az Országgyűlés a 
védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról a következő törvényt alkotja:  
ELSŐ RÉSZ  
A VÉDJEGY JOGI OLTALMA  
I. Fejezet  
A VÉDJEGYOLTALOM TÁRGYA  
A megkülönböztetésre alkalmas megjelölés  
1. § (1) Védjegyoltalomban részesülhet minden megjelölés, amely  
a) alkalmas arra, hogy valamely árut vagy szolgáltatást megkülönböztessen mások ár uitól vagy szolgáltatásaitól; és  
b) a védjegylajstromban olyan módon ábrázolható, hogy a jogalkalmazó szervek és a nyilvánosság egyértelműen és 
pontosan meg tudják határozni a védjegybejelentő által igényelt, illetve a védjegyjogosult javára fennálló oltal om 
tárgyát.  
(2) Védjegyoltalomban részesülhetnek különösen a következő megjelölések:  
a) szó, szóösszetétel, beleértve a személyneveket és a jelmondatokat is;  
b) betű, szám;  
c) ábra, kép;  
d) sík- vagy térbeli alakzat, beleértve az áru vagy a csomagolás form áját; 
e) szín, színösszetétel, fényjel, hologram;  
f) hang;  
g) mozgást megjelenítő megjelölés;  
h) pozíciómegjelölés;  
i) multimédia -megjelölés; 
j) mintázat; valamint  
k) többféle megjelölés összetétele.  
Feltétlen kizáró okok  
2. § (1) A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha nem felel meg az 1. § -ban meghatározott 
követelményeknek.  
(2) A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha  
a) kizárólag olyan jelekből vagy elemekből áll, amelyeket az üzleti forgalomban az áru vagy a szolgáltatás fajtája, 
minősége, mennyisége, rendeltetése, értéke, földrajzi származása, előállítási vagy teljesítési ideje, illetve egyéb 
jellemzője feltüntetésére használhatnak;  b) kizárólag olyan jelekből vagy elemekből áll, amelyeket az általános nyelvhasználatban, il letve a tisztességes üzleti 
gyakorlatban állandóan és szokásosan alkalmaznak;  
c) egyéb okból nem alkalmas a megkülönböztetésre;  
d) kizárólag  
da) olyan formából vagy egyéb jellemzőből áll, amely az áru jellegéből következik,  
db) az áru olyan formájából vagy  egyéb jellemzőjéből áll, amely a célzott műszaki hatás eléréséhez szükséges, vagy  
dc) olyan formából vagy egyéb jellemzőből áll, amely lényeges értéket ad az áruhoz.  
(3) A (2) bekezdés a) -c) pontja alapján a megjelölés nincs kizárva a védjegyoltalomból, h a használata révén -  akár 
a bejelentés napját megelőzően, akár azt követően, de a lajstromozás napját megelőzően - megkülönböztető képességet 
szerzett.  
3. § (1) A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha 
a) a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik;  
b) alkalmas a fogyasztók megtévesztésére, különösen az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége, földrajzi 
származása vagy egyéb tulajdonsága tekintetében;  
c) rosszhiszeműen jelentették be lajstromozásra.  
(2) A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalo mban, ha  
a) az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Uniós Egyezmény 6ter cikkének (1) bekezdésében felsorolt jelzések 
bármelyikéből áll, vagy azt tartalmazza, feltéve, hogy  
aa) az ilyen jelzést -  ha nem állami zászlóról van szó -  az említett 6ter cikk (3) bekezdése szerint közölték, továbbá  
ab) a megjelölést -  abban az esetben, ha hivatalos ellenőrzési és hitelesítési jegyből vagy fémjelzésből áll, vagy azt 
tartalmazza - az említett jelzésekkel hivatalosan megjelölt árukkal azonos vagy azokhoz hasonló áruk tekintetében 
jelentették be lajstromozásra;  
b) olyan - az a) pontban nem szabályozott -  jelvényből, jelképből vagy címerből áll, amelynek használatához 
közérdek fűződik, vagy ilyen jelvényt, jelképet vagy címert tartalmaz;  
c) valamely vallási vagy egyéb meggyőződést erőteljesen kifejező jelképet a megjelölés összhatását meghatározó 
módon tartalmaz.  
(3) A hatáskörrel rendelkező szerv hozzájárulásával védjegyoltalomban részesülhet az a megjelölés, amely a (2) 
bekezdés a) és b) pontjában meghatározott jelzésből áll, vagy azt tartalmazza.  
(4) A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha  
a) e törvény Hetedik Része alapján oltalomban részesülő földrajzi árujelző bejelentési napjánál később tett 
védjegybejelentésben igényelnek rá -  a földrajzi árujelző által jelölt termékkel azonos típusba tartozó árukra 
vonatkozóan - oltalmat és használata a 109. § (2) bekezdésébe ütközne,  
b) az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát biztosító európai uniós jogszabály alapján ki van zárva az 
oltalomból, vag y 
c) az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát biztosító olyan nemzetközi megállapodás alapján, amelyben 
az Európai Unió vagy Magyarország részes fél, ki van zárva az oltalomból.  
(5) A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha a borral kapcsolatos hagyományos kifejezések oltalmát 
európai uniós jogszabály rendelkezései alapján vagy ennek megfeleltethető oltalmat biztosító olyan nemzetközi 
megállapodás alapján, amelyben az Európai Unió részes fél, ki van zárva az oltalomból.  
(6) A megjelölés  nem részesülhet védjegyoltalomban, ha a hagyományos különleges termékek bejegyzését 
szabályozó európai uniós jogszabály rendelkezései alapján vagy ennek megfeleltethető tanúsítást szabályozó olyan 
nemzetközi megállapodás alapján, amelyben az Európai Unió részes fél, ki van zárva az oltalomból.  
(7) Nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, amely - azonos vagy közeli rokon fajba tartozó növényfajta 
tekintetében - olyan korábbi növényfajtanévből áll, vagy alapvető elemeiben olyan korábbi növényfajtaneve t jelenít 
meg, amelyet  
a) növényfajta -oltalmat biztosító európai uniós jogszabály,  
b) a szabadalmi törvény, vagy  
c) növényfajta -oltalmat biztosító olyan nemzetközi megállapodás, amelyben az Európai Unió vagy Magyarország 
részes fél  
alapján a fajtaoltalmi l ajstromba bejegyeztek.  
Viszonylagos kizáró okok  
4. § (1) Nem részesülhet védjegyoltalomban  
a) azonos áruk, illetve szolgáltatások tekintetében a korábbi védjeggyel azonos későbbi elsőbbségű megjelölés;  b) a megjelölés, amelyet a fogyasztók összetéveszthetn ek a korábbi védjeggyel a megjelölés és a védjegy azonossága 
vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt; ideértve azt az 
esetet is, amikor az összetéveszthetőség amiatt áll fenn, mert a fogyasztók a megjelölést a korábbi védjegyhez gondolati 
képzettársítás útján kapcsolhatják;  
c) a belföldön vagy - európai uniós védjegy esetén - az Európai Unióban jóhírnevet élvező korábbi védjeggyel 
azonos vagy ahhoz hasonló, későbbi elsőbbségű védjegybejelentés sz erinti megjelölés, függetlenül attól, hogy az 
árujegyzékében szereplő áruk vagy szolgáltatások azonosak vagy hasonlóak -e azokhoz az árukhoz vagy 
szolgáltatásokhoz, amelyek tekintetében a korábbi védjegyet lajstromozták, ha a megjelölés alapos ok nélkül tör ténő 
használata a jóhírű védjegy megkülönböztető képességét vagy hírnevét sértené vagy tisztességtelenül kihasználná.  
(2) E § alkalmazásában korábbi védjegy  
a) minden olyan  
aa) e törvény alapján lajstromozott védjegy, ideértve a nemzetközi megállapodás alapján Magyarországra kiterjedő 
hatállyal lajstromozott védjegyet is,  
ab) a 2017/1001/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet (továbbiakban: európai uniós védjegyrendelet) alapján 
lajstromozott európai uniós védjegy,  
amelynek bejelentési napja vagy - ha ennek helye van -  igényelt elsőbbségi napja korábbi, mint a védjegy 
lajstromozására irányuló bejelentésé;  
b) az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában az a megjelölés, amely az ipari tulajdon oltalmára létesült 
Párizsi Uniós Egyezmény 6bis cikke alapján -  lajstromozásától függetlenül - a védjegy bejelentési napján vagy 
elsőbbségi napján belföldön közismertnek minősül;  
c) az olyan európai uniós védjegy, amelynek tekintetében az európai uniós védjegyrendelet alapján az a) pont aa) 
alpontjában  említett védjegy szenioritását érvényesen igényelték, akkor is, ha ez utóbbi védjegy oltalma lemondás 
vagy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta miatt megszűnt;  
d) az a) és c) pontban említett védjegy lajstromozására irányuló bejelentés, feltéve, hogy annak alapján a védjegyet 
lajstromozzák,  
azzal, hogy ahol e törvény korábbi vagy későbbi védjegyet említ, az időbeli sorrend kapcsán az e bekezdésben 
meghatározott rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.  
(3) A megjelölés nincs kizárva a védjegyoltalom ból, ha olyan korábbi védjeggyel ütközik, amelyet annak jogosultja 
nem használt a 18. § előírásainak megfelelően, vagy amelynek oltalma a védjegybejelentés napján már nem áll fenn.  
(4) 
5. § (1) Nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, amely  
a) másna k korábbi személyiségi -  különösen névhez, képmáshoz fűződő - jogát sértené;  
b) más korábbi szerzői, szerzői joghoz kapcsolódó vagy iparjogvédelmi jogába ütközne.  
(2) Nem részesülhet védjegyoltalomban  
a) a megjelölés, ha annak használatát egy olyan megjelö lés alapján, amelyet korábban gazdasági tevékenység 
körében, lajstromozás nélkül ténylegesen használtak belföldön, a korábbi használó más jogszabály alapján 
megtilthatná;  
b) az a megjelölés, amelynek használatát az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát biztosító európai uniós 
vagy nemzeti jogszabályok alapján a földrajzi árujelző oltalmából fakadó jogokat gyakorolni jogosult személy 
megtilthatná, feltéve, hogy az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés lajstromozására irányuló bejelentést korábban 
tették meg és az eredetmegjelölést vagy a földrajzi jelzést utóbb lajstromozzák.  
(3) Annak megítélésekor, hogy a jog, a használat, illetve az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés lajstromozására 
irányuló bejelentés az (1) és (2) bekezdés alkalmazása szempontjából korábbinak számít -e, a védjegybejelentés 
elsőbbségét kell figyelembe venni.  
6. § A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha azt egy védjegy jogosultjának képviselője, illetve ügynöke 
- a jogosult engedélye nélkül - saját nevében jelentette be lajstromozásra, kivéve, ha a képviselő vagy az ügynök 
igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt.  
Hozzájáruló nyilatkozat  
7. § (1) A megjelölés a 4. §, az 5. § (1) bekezdése és (2) bekezdés a) pontja alapján nincs kizárva a 
védjegyoltalomból, illetve a  védjegy az e rendelkezésekben foglalt kizáró okok alapján nem törölhető, ha annak 
lajstromozásához a korábbi akadályozó jog jogosultja hozzájárul.  
(2) A hozzájárulás érvényességéhez a nyilatkozat közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalása 
szükséges.  (3) A hozzájáruló nyilatkozat vissza nem vonható, és nem pótolható a bíróság ítéletével.  
A védjegyoltalomhoz való jog  
8. § A megjelölést védjegyoltalomban kell részesíteni, ha  
a) kielégíti az 1. § -ban meghatározott követelményeket, és a 2 -7. §-ok alapján nincs kizárva a védjegyoltalomból; 
valamint  
b) bejelentése megfelel az e törvényben megszabott feltételeknek.  
II. Fejezet  
A VÉDJEGYOLTALOMBÓL EREDŐ JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK  
Védjegyoltalmi igény  
9. § (1) A védjegy jogi oltalma (a továbbiakban: védjegyoltalom) azt illeti meg, aki a megjelölést az ebben a 
törvényben előírt eljárás útján lajstromoztatja.  
(2) A védjegyre oltalmat szerezhet bármely természetes vagy jogi személy, függetlenül attól, hogy folytat -e 
gazdasági tevékenységet.  
(3) Ha többen közösen kérik a megjelölés lajstromozását, a védjegyoltalmat közösen szerzik meg. Több 
igényjogosult esetén -  ellenkező megjelölés hiányában - a védjegyoltalmi igény részarányát egyenlőnek kell tekinteni.  
A védjegyoltalom keletkezése  
10. § A  védjegyoltalom - a bejelentés napjára visszaható hatállyal - a lajstromozáskor keletkezik.  
A védjegyoltalom időtartama  
11. § (1) A védjegyoltalom a bejelentés napjától számított tíz évig tart.  
(2) A védjegyoltalom további tíz -tíz éves időtartamra megújíth ató. Megújítás esetén az újabb oltalmi idő az előző 
oltalmi idő lejárati napját követő nappal kezdődik.  
A védjegyoltalom tartalma  
12. § (1) A védjegyoltalom alapján a védjegyjogosultnak kizárólagos joga van a védjegy használatára.  
(2) A védjegyjogosult a k izárólagos használati jog alapján -  a védjegy bejelentési napját, illetve elsőbbségi napját 
megelőzően mások által szerzett jogok sérelme nélkül - bárkivel szemben felléphet, aki engedélye nélkül gazdasági 
tevékenység körében, árukkal vagy szolgáltatásokka l összefüggésben használ  
a) a védjeggyel azonos megjelölést olyan árukkal, illetve szolgáltatásokkal kapcsolatban, amelyek azonosak a 
védjegy árujegyzékében szereplőkkel;  
b) olyan megjelölést, amelyet a fogyasztók a védjeggyel összetéveszthetnek a megjelöl és és a védjegy azonossága 
vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt; ideértve azt az 
esetet is, amikor az összetéveszthetőség amiatt áll fenn, mert a fogyasztók a megjelölést a korábbi védjegyhez gondolati 
képzettársítás útján kapcsolhatják; vagy  
c) a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölést, függetlenül attól, hogy a védjegy árujegyzékében szereplő 
áruk vagy szolgáltatások azonosak vagy hasonlóak -e azokhoz az árukhoz vagy szolgáltatásokho z, amelyekkel 
összefüggésben a megjelölést használják, feltéve, hogy a védjegy belföldön jóhírnevet élvez, és a megjelölés alapos 
ok nélkül történő használata a védjegy megkülönböztető képességét vagy hírnevét sértené vagy tisztességtelenül 
kihasználná.  
(3) A (2) bekezdésben szabályozott feltételek megvalósulása esetén megtiltható különösen  
a) a megjelölés elhelyezése az árun vagy csomagolásán;  b) a megjelölést hordozó áru forgalomba hozatala, eladásra való felkínálása, valamint forgalomba hozatal vagy 
eladásra felkínálás céljából történő raktáron tartása;  
c) szolgáltatás nyújtása vagy annak felajánlása a megjelölés alatt;  
d) a megjelölést hordozó áruknak az országba történő behozatala vagy onnan történő kivitele;  
e) a megjelölés használata az üzleti iratokon vagy a reklámozásban;  
f) a megjelölés kereskedelmi névként vagy vállalkozás neveként, illetve kereskedelmi név vagy vállalkozás neve 
részeként való használata;  
g) a megjelölés összehasonlító reklámban való használata a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás 
tilalmáról szóló törvény rendelkezéseivel ellentétes módon.  
(4) A védjegyjogosult -  a védjegy bejelentési napját, illetve elsőbbségi napját megelőzően mások által szerzett jogok 
sérelme nélkül -  felléphet az ellen is, hogy  harmadik felek gazdasági tevékenység körében harmadik országokból 
szabad forgalomba bocsátás nélkül olyan árut hozzanak be az ország területére, amelyen - ideértve csomagolását is - 
az engedélye nélkül szerepel az adott áru vonatkozásában lajstromozott védjeggyel megegyező védjegy, vagy olyan 
védjegy, amelyet az említett védjegytől lényeges elemeit tekintve nem lehet megkülönböztetni.  
(5) A védjegyjogosult (4) bekezdés szerinti joga megszűnik, ha a lajstromozott védjegy bitorlása tárgyában a 
szellemi tulaj donjogok vámhatósági érvényesítéséről és a 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről 
szóló 2013. június 12- i 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban indított eljárás során a 
nyilatkozattevő, illetve az áru birtokos a bizonyítja, hogy a védjegyjogosultnak az áru rendeltetési helye szerinti 
országban nincs joga megtiltani az adott áru forgalomba hozatalát.  
(6) Ha fennáll a veszélye annak, hogy az olyan csomagolást, címkéket, függőcímkéket, biztonsági vagy eredetiséget 
igazoló elemeket vagy eszközöket, illetve egyéb olyan eszközöket, amelyeken a védjegyet elhelyezték, árukkal vagy 
szolgáltatásokkal kapcsolatban úgy használják, hogy ez a használat sértené a védjegyjogosultnak a (2) és (3) bekezdés 
szerinti jogait, a védje gyjogosult - feltéve, hogy azokra gazdasági tevékenység körében kerül sor -  felléphet a 
következő cselekményekkel szemben is:  
a) a védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló megjelölés elhelyezése olyan csomagoláson, címkén, függőcímkén, 
biztonsági vagy eredetis éget igazoló elemen vagy eszközön, illetve egyéb olyan eszközön, amelyen a védjegy 
elhelyezhető;  
b) bármely olyan csomagolás, címke, függőcímke, biztonsági vagy eredetiséget igazoló elem vagy eszköz, illetve 
bármely egyéb olyan eszköz eladásra való felkínálása, forgalomba hozatala vagy ilyen célú raktáron tartása, az 
országba történő behozatala vagy az onnan történő kivitele, amelyen a védjegyet elhelyezték.  
(7) A védjegyoltalom jogosultja a védjegyoltalomból eredő jogaira hivatkozással felléphet a 23. § (1) bekezdése 
szerinti használóval szemben, ha az megsérti a használati szerződésnek  
a) az engedély időtartamára,  
b) a védjegynek az engedély alapján használható, a lajstromozás által lefedett alakjára,  
c) a használati engedéllyel érintett áruk vagy szolgált atások körére,  
d) a védjegyhasználat területi hatályára, vagy  
e) a használó által gyártott áruk vagy nyújtott szolgáltatások minőségének biztosítására  
vonatkozó bármely feltételét.  
A védjegy megjelenítése kézikönyvben  
13. § Ha a védjegynek szótárban, lexik onban, enciklopédiában vagy más kézikönyvben -  nyomtatott vagy 
elektronikus formában -  való megjelenítése azt a benyomást kelti, hogy a védjegy az árujegyzékben szereplő áru vagy 
szolgáltatás fajtaneve, a kiadó a védjegyjogosult kérésére köteles haladéktal anul - nyomtatott művek esetén legkésőbb 
a következő kiadás alkalmával - feltüntetni, hogy a védjegyet lajstromozták.  
A képviselő vagy az ügynök által jogosulatlanul lajstromoztatott védjegy 
használata elleni fellépés  
14. § (1) Ha egy védjegy jogosultjának  képviselője, illetve ügynöke a jogosult engedélye nélkül, saját nevében 
védjegybejelentést tesz vagy saját nevében lajstromoztatja a védjegyet, a jogosult felléphet az ügynök vagy a képviselő 
védjegyhasználatával szemben, és ehelyett vagy emellett kérheti  a védjegyoltalmi igény vagy a védjegyoltalom saját 
részére történő átruházását is.  
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazható, ha a képviselő vagy az ügynök igazolja, hogy eljárása helyénvaló volt.  A védjegyoltalom korlátai  
15. § (1) A védjegyoltalom alapján a védjegyjogosult nem tilthat el mást attól, hogy gazdasági tevékenységének 
gyakorlása során, a tisztességes ipari és kereskedelmi gyakorlattal összhangban használja 
a) saját nevét vagy címét;  
b) a megkülönböztetésre eredendően nem alkalmas, vagy az áru vagy  a szolgáltatás fajtájára, minőségére, 
mennyiségére, rendeltetésére, értékére, földrajzi eredetére, előállítási, illetve teljesítési idejére vagy egyéb jellemzőjére  
vonatkozó megjelölést vagy jelzést;  
c) a védjegyet a védjegyjogosult áruinak vagy szolgáltatásainak ekként történő azonosítása vagy azokra való 
hivatkozás céljából, így akkor is, ha a védjegy használata szükséges az áru vagy a szolgáltatás rendeltetésének 
jelzésére, különösen tartozékok vagy alkatrészek esetében.  
(2) Az (1) bekezdés a) pontja alapján saját nevére vagy címére a védjegyjogosulttal szemben csak természetes 
személy hivatkozhat.  
A védjegyoltalom kimerülése  
16. § (1) A védjegyoltalom alapján a védjegyjogosult nem tilthatja meg a védjegy használatát olyan árukkal 
kapcsolatban, amelyek et ő hozott forgalomba, vagy amelyeket kifejezett hozzájárulásával hoztak forgalomba az 
Európai Gazdasági Térségben.  
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem alkalmazható, ha a védjegyjogosultnak jogos érdeke fűződik ahhoz, 
hogy az áruk további forga lmazását ellenezze, különösen akkor, ha az áru állagát, állapotát -  az első forgalomba 
hozatalt követően - megváltoztatták, illetve károsították.  
Belenyugvás  
17. § (1) Ha a 4. § (2) bekezdése szerinti korábbi védjegy jogosultja öt éven át megszakítás nélkü l eltűrte egy későbbi 
védjegy belföldön történő használatát, noha tudomása volt e használatról, a továbbiakban nem léphet fel e későbbi 
védjegy használatával szemben [27/B. § (1) bek.], valamint korábbi védjegyére hivatkozva nem kérheti a későbbi 
védjegy t örlését sem [33. § (2) bek. b) pont].  
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés csak azokra az árukra, illetve szolgáltatásokra alkalmazható, amelyekkel 
kapcsolatban a későbbi védjegyet ténylegesen használták.  
(3) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés ne m alkalmazható, ha a későbbi védjegyet rosszhiszeműen jelentették 
be lajstromozásra.  
(4) A későbbi védjegy jogosultja akkor sem léphet fel a korábbi védjegy használatával szemben, ha a későbbi 
védjeggyel szemben a korábbi jogra az (1) bekezdés alapján már nem lehet hivatkozni.  
(5) Az (1)- (4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell az 5. § (1) bekezdés a)-b) pontjában 
és (2) bekezdés a) pontjában említett korábbi jogokra is.  
A védjegyhasználat elmulasztása  
18. § (1) Ha a védjegyjogosu lt a lajstromozás napjától számított öt éven belül nem kezdte meg belföldön a védjegy 
tényleges használatát az árujegyzékben szereplő árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatban, vagy ha az ilyen 
használatot öt éven át megszakítás nélkül elmulasztotta, a véd jegyre alkalmazni kell az e törvényben előírt 
jogkövetkezményeket [4. § (3) bek., 27/A. §, 30. § (1) bekezdés d) pont, 33. § (2) bekezdés a) pont, 34. §, 61/E. §, 73. 
§ (2) bek.], kivéve, ha a védjegyjogosult a használat elmaradását kellőképpen igazolja.  
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában a lajstromozás napjának a különleges gyorsított eljárás [64/A. § (7) bek.] során 
lajstromozott védjegy tekintetében azt a napot kell tekinteni,  
a) amely a 61/B. § (1) bekezdése szerinti időszak lejártát követi, vagy  
b) - felszólalás esetén -  amelyen a felszólalást jogerősen elbíráló határozatot meghozták.  
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a lajstromozás napjának a Magyarországra kiterjedő hatállyal lajstromozott 
nemzetközi védjegy tekintetében -  esettől függően - a 76/P. § (5), (5c), (5d) vagy (5e) bekezdésében meghatározott 
lajstromozási napot kell tekinteni.  
(4) Az (1) bekezdés alkalmazásában a védjegy tényleges belföldi használatának minősül a következő:  
a) a védjegy olyan alakban történő használata, amely a lajstromozot t alaktól csak a megkülönböztető képességet nem érintő elemekben tér el, függetlenül attól, hogy a védjegyet a védjegyjogosult javára a használt alakban is 
lajstromozták -e; 
b) a védjegy elhelyezése a belföldön lévő árun vagy annak csomagolásán kizárólag az országból történő kivitel 
céljából.  
(5) A védjegynek a védjegyjogosult engedélyével történő használatát e § alkalmazásában a védjegyjogosult részéről 
történő használatnak kell tekinteni.  
(6) Európai uniós védjegy esetében az ennek a § -nak megfelelő haszná laton az európai uniós védjegyrendelet 18. 
cikkében foglalt előírásoknak megfelelő használatot kell érteni.  
III. Fejezet  
A VÉDJEGY ÉS OLTALMA A VAGYONI FORGALOMBAN  
Jogutódlás  
19. § (1) A védjegyhez kapcsolódó és a védjegybejelentésből, illetve a védjegyoltalomból eredő jogok 
forgalomképes vagyoni értékű jogot képeznek.  
(2) A jogi személy jogutóda a védjegyet is megszerzi, kivéve, ha a felek eltérően rendelkeznek, vagy a 
körülményekből nyilvánvalóan más következik.  
(3) A védjegyoltalom szerződéssel  átruházható. A védjegyoltalom az árujegyzék valamely részére vonatkozóan is 
átruházható.  
(4) A védjegyoltalom átruházására irányuló szerződés semmis, ha az átruházás a fogyasztók megtévesztését 
eredményezheti.  
(5) 
Megterhelés és végrehajtás alá vonhatóság  
20. § A védjegyhez kapcsolódó és a védjegybejelentésből, illetve a védjegyoltalomból eredő jogok megterhelhetők 
és végrehajtás alá vonhatók. Jelzálogjog alapításához a zálogszerződés írásba foglalása és a jelzálogjognak a 
védjegylajstromba való bejegyzése szükséges.  
Közös védjegyoltalmi igény és közös védjegyoltalom  
21. § (1) Ha a védjegyoltalomnak több jogosultja van, saját hányadával bármelyik jogosult rendelkezhet. A 
védjegyoltalom jogosultjának részesedési hányadára a többi jogosultat harmadik személly el szemben elővásárlási jog 
illeti meg.  
(2) A védjegyet bármelyik jogosult egyedül is használhatja, köteles azonban társainak, részesedési hányaduk 
arányában, megfelelő díjat fizetni. Az ilyen védjegyhasználat a 18. § alkalmazásában valamennyi védjegyjogos ult által 
történő használatnak minősül.  
(3) A közös védjegyoltalom jogosultjai a védjegy használatára harmadik személy részére csak közösen adhatnak 
engedélyt. A hozzájárulást a polgári jog általános szabályai szerint a bíróság ítélete pótolhatja.  
(4) Kéts ég esetén a közös védjegyoltalom jogosultjainak részesedési hányada egyenlő. Ha az egyik jogosult a 
védjegyoltalomról lemond, hányadára a többi jogosult joga részesedésük arányában kiterjed.  
(5) A védjegyoltalom megújítása, érvényesítése és védelme érdekéb en bármelyik jogosult önállóan is felléphet. 
Eljárási cselekményei -  az egyezséget, az elismerést és a jogról való lemondást kivéve -  arra a védjegyjogosultra is 
kihatnak, aki valamely határidőt, határnapot vagy cselekményt elmulasztott, feltéve, hogy mula sztását utóbb nem 
pótolta.  
(6) Ha a közös védjegyoltalom jogosultjainak eljárási cselekményei egymástól eltérnek, azokat az eljárás egyéb 
adatait is figyelembe véve kell elbírálni.  
(7) A közös védjegyoltalommal kapcsolatos költségek a jogosultakat egymás k özötti viszonyukban részesedési 
hányaduk arányában terhelik. Ha a védjegyjogosultak egyike a rá eső költségeket felhívás ellenére sem fizeti meg, a 
költségeket viselő jogosult a mulasztó hányadának átruházását igényelheti.  (8) A közös védjegyoltalomra vona tkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell a közös védjegyoltalmi igényre 
is. 
22. §  
IV. Fejezet  
HASZNÁLATI SZERZŐDÉS  
A használati szerződés  
23. § (1) Használati szerződés (védjegylicencia -szerződés) alapján a védjegyoltalom jogosultja engedélyt ad a 
védjegy használatára, a használó pedig köteles ennek fejében díjat fizetni.  
(2) A használati szerződés tartalmát a felek szabadon állapítják meg. Semmis azonban a használati szerződés, ha 
annak teljesítése a fogyasztók megtévesztését eredményezhetné.  
A felek jogai és kötelezettségei  
24. § (1) A védjegyjogosult a használati szerződés egész tartama alatt köteles helytállni azért, hogy harmadik 
személynek nincs a védjegyre vonatkozó olyan joga, amely a használatot akadályozza vagy korlátozza. Erre a 
helytállási k ötelezettségre a Polgári Törvénykönyvnek a jogszavatosságra irányadó szabályait kell megfelelően 
alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a használó elállás helyett a szerződést azonnali hatállyal felmondhatja.  
(2) A védjegyjogosult köteles a használót a védjegyre vonatkozó jogokról és fontos körülményekről tájékoztatni, a 
védjeggyel kapcsolatos gazdasági, műszaki és szervezési ismereteket és tapasztalatokat azonban csak akkor köteles 
átadni, ha ebben kifejezetten megállapodtak.  
(3) A védjegyjogosult a használó nál ellenőrizheti a védjeggyel ellátott áruk, illetve a védjegy alatt nyújtott 
szolgáltatások minőségét.  
(4) A használati szerződés minden időbeli és területi korlát nélkül, az árujegyzékben szereplő valamennyi árura, 
illetve szolgáltatásra, a használat minden módjára és mértékére kiterjed.  
(5) A használati szerződés csak kifejezett kikötés esetén ad kizárólagos jogot. Kizárólagos használati engedély 
esetén a jogszerző használón kívül a védjegyjogosult is használhatja a védjegyet, kivéve, ha azt a szerződ ésben 
kifejezetten kizárták. A védjegyjogosult -  a licenciadíj arányos csökkentése mellett - megszüntetheti a használati 
engedély kizárólagosságát, ha a használó az adott helyzetben elvárható időn belül nem kezdi meg a védjegy 
használatát.  
(6) A használó a z engedélyt harmadik személyre csak akkor ruházhatja át, illetve csak akkor adhat harmadik 
személynek további engedélyt a védjegy használatára, ha ezt a védjegyjogosult kifejezetten megengedte.  
A használati szerződés megszűnése  
25. § A használati szerződés  a jövőre nézve megszűnik a szerződésben megállapított idő vagy a szerződésben 
meghatározott körülmények bekövetkeztével, valamint akkor, ha a védjegyoltalom megszűnt.  
A használati szerződésre vonatkozó rendelkezések jellege  
26. § (1) A felek a használati szerződésre vonatkozó rendelkezésektől egyező akarattal eltérhetnek, ha jogszabály 
az eltérést nem tiltja.  
(2) 
V. Fejezet  BITORLÁS  
Védjegybitorlás  
27. § (1) Védjegybitorlást követ el, aki a 12. § -ban foglalt rendelkezések megsértésével a védjegyet jogosulatlanul 
használja.  
(2) A védjegyjogosult a bitorlóval szemben - az eset körülményeihez képest -  a következő polgári jogi igényeket 
támaszthatja:  
a) követelheti a védjegybitorlás megtörténtének bírósági megállapítását;  
b) követelheti a védjegybitorlás vagy az azzal közvetlenül fenyegető cselekmények abbahagyását és a bitorló 
eltiltását a további jogsértéstől; 
c) követelheti, hogy a bitorló szolgáltasson adatot a bitorlással érintett áruk, illetve szolgáltatások előállításában, 
forgalmazásában, illetve teljesí tésében résztvevőkről, valamint az ilyen áruk terjesztésére kialakított üzleti 
kapcsolatokról;  
d) követelheti, hogy a bitorló nyilatkozattal vagy más megfelelő módon adjon elégtételt, és hogy szükség esetén a 
bitorló részéről vagy költségén az elégtételnek  megfelelő nyilvánosságot biztosítsanak;  
e) követelheti a védjegybitorlással elért gazdagodás visszatérítését;  
f) követelheti a kizárólag vagy elsősorban a védjegybitorlásra használt eszközök és anyagok, valamint a 
védjegybitorlással érintett áruk, illetve  csomagolóanyagok lefoglalását, meghatározott személynek történő átadását, 
kereskedelmi forgalomból való visszahívását, onnan való végleges kivonását, illetve megsemmisítését.  
(3) Védjegybitorlás esetén a védjegyjogosult a polgári jogi felelősség szabályai  szerint kártérítést is követelhet.  
(4) A védjegyjogosult a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott igényt azzal a személlyel szemben is támaszthatja, 
akinek szolgáltatásait a bitorlás elkövetéséhez igénybe vették.  
(5) A védjegyjogosult a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott igényt azzal a személlyel szemben is támaszthatja, 
aki 
a) kereskedelmi mértékben birtokolta a bitorlással érintett árukat;  
b) kereskedelmi mértékben vette igénybe a bitorlással érintett szolgáltatásokat;  
c) kereskedelmi mértékben nyú jtott szolgáltatást a bitorlás elkövetéséhez;  
d) az a)-c) pontokban meghatározott személyek állítása szerint közreműködött a bitorlással érintett áruk 
előállításában és terjesztésében, illetve a bitorlással érintett szolgáltatások nyújtásában.  
(6) Az (5) bekezdés a) -c) pontjainak alkalmazásában a cselekmények kereskedelmi mértékűek, ha az érintett áruk, 
illetve szolgáltatások jellegéből és mennyiségéből nyilvánvaló, hogy e cselekmények - közvetlenül vagy közvetetten - 
kereskedelmi vagy más gazdasági előny szerzését szolgálják. Az ellenkező bizonyításáig nem minősülnek 
kereskedelmi mértékűnek a fogyasztó által jóhiszeműen végzett cselekmények.  
(7) A (2) bekezdés c) pontja és az (5) bekezdés alapján a bitorló, illetve az (5) bekezdésben meghatározott személy 
különösen a következő adatok szolgáltatására kötelezhető:  
a) a bitorlással érintett áruk, illetve szolgáltatások előállításában, forgalmazásában, illetve teljesítésében résztvevők, 
a bitorlással érintett árukat birtoklók, valamint a f orgalmazásba bevonni kívánt vagy bevont nagy-  és kiskereskedők 
neve és címe;  
b) a bitorlással érintett áruk, illetve szolgáltatások előállított, forgalmazott, illetve igénybe vett, valamint megrendelt 
mennyisége, továbbá az azokért adott, illetve kapott el lenérték.  
(8) A bíróság a védjegyjogosult kérelmére elrendelheti, hogy a lefoglalt, kereskedelmi forgalomból visszahívott, 
illetve onnan véglegesen kivont eszközöket, anyagokat, árukat és csomagolóanyagokat -  elsősorban a védjegy 
eltávolításával - fosszák meg jogsértő mivoltuktól, vagy - ha az nem lehetséges - semmisítsék meg. A bíróság indokolt 
esetben a megsemmisítés helyett elrendelheti a lefoglalt eszközöknek és anyagoknak a bírósági végrehajtás szabályai 
szerint történő értékesítését is; ebben az esetb en a befolyó összeg felől ítéletben határoz.  
(9) A védjegybitorlásra használt eszközök és anyagok, valamint a védjegybitorlással érintett áruk és 
csomagolóanyagok lefoglalásának helye van akkor is, ha azok nincsenek a bitorló tulajdonában, de a tulajdonos a 
védjegybitorlásról tudott, vagy az adott helyzetben általában elvárható gondosság mellett tudnia kellett volna.  
(10) A bíróság a (2) bekezdés f) pontjában és a (8) bekezdésben meghatározott intézkedéseket a bitorló költségére 
rendeli el, kivéve, ha az es et körülményei az ettől való eltérést indokolják. A kereskedelmi forgalomból való 
visszahívás, az onnan való végleges kivonás, illetve a megsemmisítés elrendelése tárgyában a bíróság a harmadik 
személyek érdekeinek figyelembevételével, valamint úgy dönt, h ogy az elrendelt intézkedés a bitorlás súlyosságával 
arányban álljon.  (11) A bíróság a védjegyjogosult kérelmére elrendelheti a határozatnak a bitorló költségére történő nyilvánosságra 
hozatalát. A nyilvánosságra hozatal módjáról a bíróság dönt. Nyilvánoss ágra hozatalon kell érteni különösen az 
országos napilapban, illetve az internet útján történő közzétételt.  
A használat hiánya mint védekezés védjegybitorlási perben  
27/A. § (1) A védjegyjogosult csak akkor léphet fel a megjelölés használata ellen, ha a védjegybitorlási per 
megindításakor a 34. § alapján nem lenne megállapítható a védjegyoltalom megszűnése.  
(2) Az alperes kérelmére a védjegyjogosultat terheli annak bizonyítása, hogy  
a) a keresetlevél benyújtását megelőző ötéves időszak során a 18. § -ban fog laltaknak megfelelően ténylegesen 
használta a védjegyet az árujegyzékében szereplő, a keresetben hivatkozott árukkal vagy szolgáltatásokkal 
kapcsolatban; vagy  
b) a használat elmulasztására alapos oka volt,  
feltéve, hogy a keresetlevél benyújtásának napján a 18. § (1) -(3) bekezdésében meghatározott ötéves időszak már eltelt.  
A későbbi védjegy jogosultjának továbbhasználati joga mint védekezés a 
védjegybitorlási perben  
27/B. § (1) A védjegyjogosult nem léphet fel a későbbi védjegy használata ellen, ha a későb bi védjegy a 33. § (2) 
vagy (2a) bekezdése vagy a 73. § (3) bekezdése alapján nem lenne törölhető.  
(2) A védjegyjogosult nem léphet fel a későbbi európai uniós védjegy használata ellen, ha a későbbi védjegy az 
európai uniós védjegyrendelet 60. cikk (1), (3) vagy (4) bekezdése, 61. cikk (1) vagy (2) bekezdése vagy 64. cikk (2) 
vagy (3) bekezdése értelmében nem lenne törölhető.  
(3) Ha a védjegyjogosult az 27/B. § (1) és 27/B. § (2) bekezdés értelmében nem léphet fel a későbbi védjegy 
használata ellen, a későb bi védjegy jogosultja akkor sem követelheti a korábbi védjegy használatától való eltiltást, ha 
a korábbi jogra a későbbi védjeggyel szemben már nem lehet hivatkozni.  
A védjegybitorlás vámjogi következményei  
28. § Bitorlás esetén a védjegyjogosult -  a szell emi tulajdonjogokat sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről 
szóló jogszabályok rendelkezései szerint - követelheti a vámhatóság intézkedését a bitorlással érintett vámáruk 
forgalomba kerülésének megakadályozására.  
A bejelentő és a védjegyet licencias zerződés alapján használó jogai  
védjegybitorlás esetén  
29. § (1) Védjegybitorlás miatt a bejelentő is felléphet, az eljárást azonban fel kell függeszteni mindaddig, amíg a 
védjegy lajstromozásáról jogerősen nem döntöttek.  
(2) Védjegybitorlás miatt a használó saját nevében csak a védjegyjogosult hozzájárulásával indíthat pert, kivéve, ha 
őt a perindításra a használati szerződés feljogosította. Kizárólagos használati engedély esetén azonban a használó saját 
nevében, a védjegyjogosult hozzájárulása nélkü l is pert indíthat a védjegybitorlóval szemben, ha a védjegyjogosultat 
előzetesen a per megindítására felhívta, és a védjegyjogosult a felhívástól számított harminc napon belül nem indított 
védjegybitorlási pert.  
(3) A használó a neki okozott kár megtéríté se céljából a védjegyjogosult által indított bitorlási perbe a 
védjegyjogosult pertársaként beléphet. A perbelépés határidejére a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. 
törvény (a továbbiakban: Pp.) 52. § (2) bekezdésének a) pontját, a pertársak vi szonyára pedig a Pp. 38. § (3) bekezdését 
és 39. §- át kell megfelelően alkalmazni.  
VI. Fejezet  
A VÉDJEGYOLTALOM MEGSZŰNÉSE  A megszűnés módjai  
30. § (1) A védjegyoltalom megszűnik, ha  
a) az oltalmi idő megújítás nélkül lejárt (11. §, 31. §), az oltalmi idő lejártát követő napon,  
b) a védjegyjogosult az oltalomról lemondott (32. §), a lemondás beérkeztét követő napon, illetve a lemondó által 
megjelölt korábbi időpontban,  
c) a védjegyet törölték (33. §), a bejelentés napjára visszaható hatállyal,  
d) a védjegyj ogosult a védjegy tényleges használatát elmulasztotta (18. §, 34. §), a megszűnés megállapítására 
irányuló eljárás megindításának napjára visszaható hatállyal,  
e) a védjegy elveszítette megkülönböztető képességét vagy megtévesztővé vált (35. §), a megszűné s megállapítására 
irányuló eljárás megindításának napjára visszaható hatállyal.  
f) 
(2) Az (1) bekezdés d) és e) pontja esetében a felek bármelyikének kérelmére a megszűnés olyan még korábbi 
időpontra visszaható hatállyal is megállapítható, amelyen a megszű nés megállapítására irányuló kérelem benyújtására 
okot adó körülmény bekövetkezett, feltéve, hogy a megszűnés megállapításának feltételei mind a megjelölt korábbi 
időpontban, mind a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtásának időpontjában fenn álltak.  
(3) A (2) bekezdés alkalmazásában a megszűnés megállapítására irányuló kérelem benyújtására okot adó körülmény 
bekövetkezése időpontjának - az ellenkező bizonyításáig - a kérelmező későbbi, ütköző védjegybejelentésének 
elsőbbségi időpontját kell te kinteni, feltéve, hogy a kérelmező tett ilyen védjegybejelentést.  
Részleges megszűnés az oltalmi idő lejárta miatt  
31. § Ha a védjegyoltalmat csak az árujegyzékben meghatározott áruk, illetve szolgáltatások egy részére újítják meg, 
a védjegyoltalom a megúj ítással nem érintett részek tekintetében -  az oltalmi idő lejárta miatt - megszűnik.  
Lemondás a védjegyoltalomról  
32. § (1) A védjegylajstromban feltüntetett védjegyjogosult a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához intézett 
írásbeli nyilatkozattal a védjegy oltalomról lemondhat.  
(2) Ha a lemondás más személynek jogszabályon, hatósági határozaton, a védjegylajstromba bejegyzett használati 
vagy egyéb szerződésen alapuló jogát érinti, vagy ha a védjegylajstromba per van bejegyezve, a lemondás csak az 
érintett sz emély hozzájárulásával hatályos.  
(3) A védjegyoltalomról az árujegyzékben meghatározott áruk, illetve szolgáltatások egy része tekintetében is le 
lehet mondani.  
(4) A védjegyoltalomról történő lemondás nem vonható vissza.  
A védjegy törlése  
33. § (1) A védjegyet törölni kell, ha  
a) a védjegyoltalom tárgya nem felelt meg a 8. § a) pontjában meghatározott feltételeknek;  
b) a védjegyoltalom tárgyát képező megjelölés különbözik attól vagy az árujegyzék bővebb annál, mint amit az 
elismert bejelentési napon benyújtott, illetve -  megosztás esetén -  a megosztott bejelentés tartalmazott;  
c) a nemzetközi védjegybejelentést a Madridi Megállapodás, illetve a Megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyv 
[76/I. § (1) bek. a) pont] alapján arra nem jogosult személy nyújtotta be.  
(2) A védjegy nem törölhető, ha  
a) olyan korábbi védjeggyel [4. § (2) bek.] ütközik, amelynek használata a törlési kérelem benyújtásakor nem felelt 
meg a 18. § előírásainak, vagy amelynek oltalma a törlési kérelem benyújtásakor már nem áll fenn; vagy  
b) olyan korábbi védjeggyel, nem lajstromozott megjelöléssel vagy egyéb joggal ütközik, amelynek jogosultja tudott 
a későbbi védjegy lajstromozásáról, és egymást követő öt éven át tűrte annak használatát, kivéve, ha a későbbi védjegy 
jogosultja rosszhiszemű en járt el.  
(2a) A korábbi védjegyre alapított törlési kérelem akkor sem teljesíthető, ha az alábbi okok bármelyike miatt a 
későbbi védjegy bejelentésének vagy elsőbbségének napján nem lett volna teljesíthető:  
a) a korábbi védjegy, amely a 2. § (2) bekezdés a) -c) pontja alapján törölhető lett volna, még nem szerzett 
megkülönböztető képességet a 2. § (3) bekezdése szerint;  b) a törlési kérelem a 4. § (1) bekezdés b) pontján alapul, és a korábbi védjegy megkülönbözte tő képessége még 
nem volt elegendő annak alátámasztására, hogy a 4. § (1) bekezdés b) pontjának értelmében vett összetéveszthetőség 
fennáll;  
c) a törlési kérelem a 4. § (1) bekezdés c) pontján alapul, és a korábbi védjegy még nem tett szert a 4. § (1) bekezdés 
c) pontja szerinti jóhírnévre.  
(2b) A 2. § (2) bekezdés a) -c) pontja alapján nem törölhető a védjegy, ha használata révén a törlésre irányuló kérelem 
benyújtásának napját megelőzően megkülönböztető képességet szerzett.  
(3) Ha a védjegy törlésének felt ételei csak az árujegyzékben meghatározott áruk, illetve szolgáltatások egy része 
tekintetében állnak fenn, a védjegyoltalmat megfelelően korlátozni kell.  
(4) A törlési kérelmet elutasító jogerős határozat kizárja, hogy azonos ténybeli alapon ugyanannak a védjegynek a 
törlése iránt bárki újabb eljárást indítson.  
Megszűnés a használat hiánya miatt  
34. § (1) A védjegyoltalom a használat hiánya miatt teljeskörűen vagy az árujegyzékben meghatározott egyes áruk 
vagy szolgáltatások tekintetében részlegesen szűnik  meg, attól függően, hogy a védjegyhasználat elmulasztása az 
árujegyzék egészét vagy csak az abban meghatározott áruk vagy szolgáltatások egy részét érinti.  
(2) A védjegyoltalomnak a használat hiánya miatti megszűnése nem állapítható meg, ha a 18. § (1) -(3) bekezdésében 
meghatározott időtartam elteltét követően, de a használat hiánya miatti megszűnés megállapítása iránti kérelem 
benyújtását megelőzően megkezdik, illetve folytatják a tényleges védjegyhasználatot. E rendelkezés nem 
alkalmazható, ha a védjegyj ogosult a tényleges védjegyhasználatot a kérelem benyújtását megelőző - de legkorábban 
a használat elmulasztásának ötéves időtartama lejártakor kezdődő - három hónapos időszakban csupán azt követően 
kezdi meg, illetve folytatja, hogy értesül arról, hogy a használat hiánya miatt a megszűnés megállapítását kérhetik.  
(3) A használat hiánya miatti megszűnés megállapítására irányuló kérelmet elutasító jogerős határozat kizárja, hogy 
azonos ténybeli alapon ugyanazzal a védjeggyel kapcsolatban bárki újabb eljárást  indítson a használat hiánya miatti 
megszűnés megállapítása iránt.  
Megszűnés a megjelölés megkülönböztető képességének elvesztése vagy 
megtévesztővé válása miatt  
35. § (1) A védjegyoltalom megszűnik, ha  
a) a megjelölés a védjegyjogosult magatartása vagy mu lasztása következtében azoknak az áruknak vagy 
szolgáltatásoknak az üzleti forgalomban szokásos nevévé vált, amelyekre lajstromozták; vagy  
b) a védjegy - a védjegyjogosult általi vagy a védjegyjogosult engedélyével történő használat következtében - 
megtéve sztővé vált, különösen az áruk vagy a szolgáltatások jellegét, minőségét vagy földrajzi származását illetően.  
(2) A védjegyoltalom a megjelölés megkülönböztető képességének elvesztése vagy megtévesztővé válása miatt 
teljeskörűen vagy az árujegyzékben megha tározott egyes áruk, illetve szolgáltatások tekintetében részlegesen szűnik 
meg, attól függően, hogy a megszűnési ok az árujegyzék egészét vagy csak az áruk, illetve szolgáltatások egy részét 
érinti.  
(3) A megjelölés megkülönböztető képességének elvesztése vagy megtévesztővé válása miatti megszűnés 
megállapítására irányuló kérelmet elutasító jogerős határozat kizárja, hogy azonos ténybeli alapon ugyanazzal a 
védjeggyel kapcsolatban bárki újabb eljárást indítson a védjegyoltalom megszűnésének megállapítása i ránt. 
35/A. §  
A díjak visszakövetelése  
36. § Ha a védjegyoltalom visszamenőleges hatállyal szűnik meg, a védjegyjogosult által felvett díjnak csak azt a 
részét lehet visszakövetelni, amelyet a védjegy használatából származó gazdasági előnyök nem fedeztek.  
VI/A. Fejezet  
A POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV RENDELKEZÉSEINEK ALKALMAZÁSA  36/A. § (1) Az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) 
rendelkezései az irányadók  
a) a védjegyhez kapcsolódó és a védjegyoltalomból eredő jogok átszállására, átruházására, megterhelésére, a közös 
védjegyoltalmi igényre és a közös védjegyoltalomra;  
b) a használati szerződésre; valamint  
c) a védjegyekkel összefüggő egyéb személyi és vagyoni viszonyokban.  
(2) 
MÁSODIK RÉSZ  
A SZELLEMI TULAJDON NE MZETI HIVATALÁNAK ELJÁRÁSA 
VÉDJEGYÜGYEKBEN  
VII. Fejezet  
A VÉDJEGYELJÁRÁSOK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI  
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatásköre  
37. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe a következő védjegyügyek tartoznak:  
a) a védjegy lajstr omozása,  
b) a védjegyoltalom megújítása,  
c) a védjegyoltalom megszűnésének megállapítása,  
d) a védjegy törlése,  
e) a védjegyoltalom megosztása,  
f) a védjegybejelentések és a védjegyek nyilvántartása,  
g) a hatósági tájékoztatás.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemz eti Hivatala hatáskörébe tartoznak az európai uniós védjegyrendszerre (X/A. fejezet) 
és a védjegyek nemzetközi lajstromozására (X/B -X/C. fejezetek) vonatkozó rendelkezések alkalmazásából eredő 
ügyek is.  
A közigazgatási hatósági eljárás és az elektronikus ü gyintézés általános 
szabályainak alkalmazása  
38. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a hatáskörébe tartozó védjegyügyekben -  az e törvényben 
meghatározott eltérésekkel és kiegészítésekkel - az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL . törvény 
(a továbbiakban: Ákr.), valamint az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 
törvény rendelkezései szerint jár el.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a hatáskörébe tartozó védjegyügyekben - törvény eltérő rendelkezése 
hiányában - kérelemre jár el.  
(2a) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe tartozó védjegyügyekben - tájékoztatás kérése és annak 
teljesítése, az iratokba való betekintés, valamint a szóbeli tárgyalás kivételével -  kapcsolattartásnak csak írásbeli, 
valamint azonosításhoz kötött elektronikus úton van helye; tájékoztatás azonban nem kérhető és ilyen kérés nem 
teljesíthető rövid szöveges üzenet útján.  
(2b) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe tartozó 
védjegyügyekben a kérelemnek tartalmaznia kell  
a) a természetes személy kérelmező és - képviselet esetén -  képviselő nevét és lakcímét, továbbá - elektronikus úton 
történő kapcsolattartás esetén - az ilyen módon kapcsolatot  tartó természetes személy születési helyét és idejét, valamint anyja nevét;  
b) a nem természetes személy kérelmező és - képviselet esetén -  képviselő nevét, székhelyét, továbbá elektronikus 
úton történő kapcsolattartás esetén adószámát; továbbá 
c) nem ele ktronikus úton történő kapcsolattartás esetén a kérelmező vagy képviselője aláírását.  
(3) Védjegyügyekben nem alkalmazandó az Ákr. 3. § -a, 5. § (1) bekezdése, 13. § (8) bekezdése, 21. §- a, 26. § -a, 
37. § (2) bekezdése, 46. § (2) bekezdése, 48. §(1) -(4) bek ezdése, 62. § (1) bekezdése, 74. § (1) bekezdése, 75. § -a, 76. 
§-a, 87. § -a, 94. § (2) bekezdése, 97. §- a, 127. § (2) bekezdése és 130. §- a. 
(4) Védjegyügyekben nem alkalmazandók az Ákr. jogutódlásra vonatkozó rendelkezései, sommás eljárásnak nincs 
helye é s a kérelem a kormányablaknál nem terjeszthető elő.  
(5) 
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntései  
39. § (1) 
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala háromtagú tanácsban jár el a tárgyaláson és hoz határozatot a törlési 
eljárásban és a megszűnés megállapítására irányuló eljárásban. Ha a védjegy lajstromozására irányuló eljárásban a 
megjelölés lajstromozásával szemben benyújtott felszólalás tárgyában tárgyalást kell tartani, a Szellemi Tulajdon 
Nemzeti Hivatala háromtagú tanácsban jár el a tárgyaláson és hozza meg határozatát. A tanács szótöbbséggel dönt.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntése a kézbesítéssel emelkedik jogerőre, ha nem kérik annak 
megváltoztatását.  
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által hozott döntés hirdetményi úton történő közlésének van helye, ha  
a) az ügyfél lakcíme, illetve székhelye (telephelye, fióktelepe) ismeretlen vagy  
b) a postai küldemény azzal a megjegyzéssel érkezik vissza, hogy a címzett ismeretlen helyen tartózkodik vagy címe 
ismeretlen.  
(5) A hirdetményt a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában és internetes honlapján kell -  ugyanazon 
a napon - közzétenni. A hirdetmény útján közölt döntést a hirdetmény közzétételét követő tizenötödik napon kell 
kézbesítettnek tekinteni. A döntés hirdetményi ú ton való közlésére egyebekben az Ákr. szabályait kell alkalmazni 
azzal, hogy kifüggesztésen a hirdetmény közzétételét kell érteni.  
(6) Ha a 44. § (1) bekezdése alkalmazásának van helye, valamennyi döntést a képviselő részére kell kézbesíteni.  
(7) Védjegyüg yekben az Ákr. -nek a határozat közhírré tételére vonatkozó rendelkezései nem alkalmazhatók.  
A tényállás megállapítása  
40. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel -  az előtte folyó 
védjegyeljárásban a tényeket hivat alból vizsgálja, vizsgálata nem korlátozódhat csupán az ügyfelek állításaira.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegy lajstromozására irányuló eljárásban a megjelölés 
lajstromozásával szemben benyújtott felszólalás tárgyában, a törlési eljárásban és a megszűnés megállapítására 
irányuló eljárásban a tényeket a kérelem keretei között, az ügyfelek nyilatkozatai és állításai, valamint az ügyfél által 
igazolt adatok alapján vizsgálja.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntését csak olyan tények re és bizonyítékokra alapozhatja, amelyekkel 
kapcsolatban az ügyfélnek módjában állt nyilatkozatot tenni; figyelmen kívül hagyhatja azonban azokat a 
nyilatkozatokat vagy bizonyítékokat, amelyeket az ügyfél nem kellő időben terjesztett elő.  
(3a) A (2) bekez désben felsorolt eljárásokban az ügyfeleknek beadványaikat és azok mellékleteit elektronikus 
kapcsolattartás esetén egy példányban, egyéb esetben eggyel több példányban kell benyújtaniuk a Szellemi Tulajdon 
Nemzeti Hivatalához, mint ahány ellenérdekű fél a z eljárásban részt vesz; ha több félnek közös képviselője van, 
részükre együttesen egy példányt kell számításba venni. Ha az ügyfél a beadványát vagy annak mellékleteit az előírtnál 
kevesebb példányban nyújtotta be, a (4) bekezdés szerinti hiánypótlás elmaradása esetén a felszólalást, a törlési 
kérelmet és a megszűnés megállapítására irányuló kérelmet visszavontnak kell tekinteni, a bejelentő vagy a 
védjegyjogosult nyilatkozatát pedig be nem nyújtottnak kell tekinteni.  
(4) Ha a védjegyügyekben előterjesztet t kérelemnek vagy mellékleteinek pótolható hiányosságai vannak, az ügyfelet 
a beadvánnyal kapcsolatos hiányok pótlására vagy nyilatkozattételre kell felhívni a mulasztás jogkövetkezményeire 
történő figyelmeztetés mellett. Ha a kérelem a hiánypótlás, illetv e a nyilatkozat ellenére sem felel meg a vizsgált 
követelményeknek, és e törvény ehhez eltérő jogkövetkezményt nem fűz, a kérelmet el kell utasítani. Ha az ügyfél a 
felhívásra a kitűzött határidőben nem válaszol, a kérelmet - ha e törvény ehhez eltérő jogk övetkezményt nem fűz - 
visszavontnak kell tekinteni.  (5) 
Határidők  
41. § (1) Az e törvény által meghatározott határidők nem hosszabbíthatók meg. E határidők elmulasztásának 
jogkövetkezményei külön figyelmeztetés nélkül is bekövetkeznek.  
(2) Ahol e törvény nem állapít meg határidőt a hiánypótlásra, illetve a nyilatkozattételre, az ügyfél részére legalább 
harmincnapos határidőt kell kitűzni, amely a lejárat előtt előterjesztett kérelemre meghosszabbítható. Három hónapot 
meghaladó, illetve háromnál többszöri h atáridő -hosszabbítás csak különösen indokolt esetben adható.  
(3) A védjegyeljárásokban nem érvényesül az Ákr. -ben megállapított ügyintézési határidő, továbbá nem 
alkalmazhatók az Ákr. -nek azok a rendelkezései sem, amelyek az eljáró hatóság egyéb intézkedés ére állapítanak meg 
határidőt.  
(4) Védjegyügyekben a postán küldött beadvány előterjesztési ideje a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához való 
beérkezés napja. A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által kitűzött határidőhöz képest elkésetten beérkező 
beadv ányt azonban határidőben beérkezettnek kell tekinteni, ha azt ajánlott küldeményként a határidő lejárta előtt 
postára adták, kivéve ha a beadvány a határidő lejártát követő két hónap eltelte után érkezett be.  
Igazolás  
42. § (1) A védjegyügyekben - ha az (5) bekezdés nem zárja ki -  az elmulasztott határnaptól, illetve az elmulasztott 
határidő utolsó napjától számított tizenöt napon belül igazolási kérelmet lehet előterjeszteni. Az igazolási kérelemben 
elő kell adni a mulasztás okát és a mulasztás vétlenség ét valószínűsítő körülményeket.  
(2) Ha a mulasztás az ügyfélnek később jutott tudomására vagy az akadály később szűnt meg, a határidő a tudomásra 
jutástól vagy az akadály elhárulásától számít. Az elmulasztott határnaptól, illetve az elmulasztott határidő u tolsó 
napjától számított hat hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni.  
(3) Határidő elmulasztása esetén az igazolási kérelem előterjesztésével együtt pótolni kell az elmulasztott 
cselekményt is, vagy - ha ennek helye van - kérni lehet a hatá ridő meghosszabbítását.  
(4) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az igazolási kérelemnek helyt ad, a mulasztó által pótolt cselekményt 
az elmulasztott határidőn belül teljesítettnek kell tekinteni, az elmulasztott határnapon megtartott tárgyalást pedig a 
szükséges keretben meg kell ismételni. Az új tárgyalás eredményéhez képest az elmulasztott tárgyalás alapján hozott 
döntés hatályban tartása, illetve teljes vagy részben történő visszavonása kérdésében is határozni kell.  
(5) Az igazolás ki van zárva  
a) az elsőbbségi nyilatkozat előterjesztésére előírt határidő [53. § (2) bek.] elmulasztása esetén;  
b) az uniós, illetve a kiállítási elsőbbségi igény érvényesítésére megszabott hat hónapos határidő elmulasztása 
esetén;  
c) a felszólalás benyújtására előírt hat áridő [61/B. § (1) bek., illetve 76/P. § (3) bek.] elmulasztása esetén;  
d) a gyorsított eljárásra vonatkozó kérelem előterjesztésére megszabott határidő [64/A. § (1) bek.] elmulasztása 
esetén.  
Az eljárás felfüggesztése  
43. § (1) Ha a védjegybejelentésre, i lletve a védjegyoltalomra jogosultság tárgyában per indul, annak jogerős 
befejezéséig a védjegyeljárást fel kell függeszteni. Ha a védjegyügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes 
elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a S zellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a 
védjegyeljárást felfüggeszti.  
(2) Az ügyfél halála, illetve megszűnése esetén a védjegyeljárást fel kell függeszteni mindaddig, amíg a jogutód 
személyét bejelentik és igazolják. Ha a jogutód személyét az eset körülményei hez képest ésszerű időn belül nem 
jelentik be, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegyeljárást megszünteti vagy a rendelkezésre álló adatok 
alapján dönt.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegyeljárást az ügyfél kérelmére vagy hivatalból felfüggeszti, ha az 
ügy az azzal szorosan összefüggő, a hatáskörébe tartozó egyéb eljárásban hozott döntése nélkül megalapozottan nem 
dönthető el.  
(4) A védjegy lajstromozására irányuló eljárás az ügyfél kérelmére nem függeszthető fel, kivéve, ha az (1) vagy a 
(3) bekezdés alkalmazásának volna helye.  
(5) Az eljárás felfüggesztésekor minden határidő megszakad, és az eljárás felfüggesztésének megszüntetésekor újra kezdődik.  
(6) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az eljárás felfüggesztése esetén is dönthet ú gy, hogy a folyamatban lévő 
eljárási cselekményeket és az azok teljesítésére megállapított határidőket az eljárás felfüggesztése nem érinti.  
Képviselet  
44. § (1) Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában külföldi személy a Szellemi Tulajdon Nemzet i 
Hivatala hatáskörébe tartozó valamennyi védjegyügyben köteles szabadalmi ügyvivőt vagy ügyvédet képviseletével 
megbízni.  
(2) A meghatalmazást írásba kell foglalni. A szabadalmi ügyvivőnek, ügyvédnek, szabadalmi ügyvivői irodának, 
szabadalmi ügyvivői társaságnak vagy ügyvédi irodának - akár belföldön, akár külföldön -  adott meghatalmazás 
érvényességéhez elegendő, ha azt a meghatalmazó aláírta. A képviseleti meghatalmazás olyan általános 
meghatalmazás is lehet, amelynek alapján a képviselő eljárhat a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe 
tartozó valamennyi védjegyügyben, amelyben a meghatalmazó félként vesz részt. Az ügyvédi irodának, a szabadalmi 
ügyvivői irodának vagy a szabadalmi ügyvivői társaságnak adott meghatalmazást bármely olyan személy  
meghatalmazásának kell tekinteni, aki igazolja, hogy az iroda vagy a társaság keretében működik.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegyeljárásban a szabadalmi ügyvivők és az ügyvédek közül 
ügygondnokot rendel ki  
a) az ismeretlen örökös vagy az ismeretlen helyen tartózkodó fél részére az ellenérdekű fél kérelmére,  
b) a meghatalmazott képviselővel nem rendelkező külföldi ügyfél részére az ellenérdekű fél kérelmére.  
(4) Az (1) bekezdést és a (3) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni, ha a külföl di személy olyan természetes vagy 
jogi személy, akinek lakóhelye vagy amelynek székhelye az Európai Gazdasági Térség tagállamának területén van.  
(5) Ha a (3) bekezdés b) pontjában, illetve a (4) bekezdésben foglaltak alkalmazásának nincs helye, és a külföl di 
személy nem tett eleget az (1) bekezdésben foglalt előírásnak, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a 
védjegyeljárásban megfelelően alkalmazza az 59. § (2) -(4) bekezdéseinek rendelkezéseit azzal az eltéréssel, hogy a 
kérelmet viszont a rendelkezésre áll ó adatok alapján bírálja el, ha az eljárásban ellenérdekű félként részt vevő külföldi 
személy nem tett eleget az (1) bekezdésben foglalt előírásnak.  
(6) Az ügygondnok költségének és munkadíjának előlegezésére azt kell kötelezni, aki a kirendelést kérte.  
(7) Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény, valamint az e törvény 
elektronikus ügyintézésre vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásában védjegyügyekben jogi képviselőnek minősül a 
szabadalmi ügyvivő, a szabadalmi ügyvivői iroda és a szabadalmi ügyvivői társaság is.  
Nyelvhasználat  
45. § (1) A védjegyeljárások magyar nyelven folynak, a védjegybejelentést magyar nyelven kell elkészíteni.  
(2) Védjegyügyekben idegen nyelvű beadványokat is be lehet nyújtani, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 
azonban magyar nyelvű fordítás benyújtását írhatja elő. Hitelesített fordítás vagy felülhitelesített okirat benyújtása csak 
akkor írható elő, ha alappal vonható kétségbe a fordítás pontossága vagy a külföldi okiratban fog laltak valódisága.  
Nyilvánosság  
46. § (1) A védjegybejelentés iratait - a döntések tervezetei, továbbá az azokat és a szakértői véleményeket 
előkészítő, a felekkel nem közölt iratok, valamint a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - bárki megtekintheti.  
(1a) A kérelemre megtekinthető iratokba való betekintést a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala személyes 
megjelenéshez kötötten biztosítja.  
(2) Az Ákr. -ben szabályozott eseteken kívül nem tekinthetők meg a védjegylajstromban fel nem tüntetett és a 
hatósági t ájékoztatás során nem közölt személyes adatok, kivéve, ha megtekinthetővé tételükhöz az érintett 
kifejezetten hozzájárult, vagy ha az Ákr. rendelkezései szerint harmadik személy a személyes adatot tartalmazó iratba 
betekinthet.  
(3) A megtekinthető iratokró l a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala díjfizetés ellenében másolatot ad.  
(4) Védjegyügyekben az eljárás csak akkor nyilvános, ha abban ellenérdekű fél is részt vesz.  
Jogorvoslatok  46/A. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntéseivel kapcsolatban n incs helye fellebbezésnek, 
közigazgatási pernek, felügyeleti eljárásnak, valamint az ügyészségről szóló törvény szerinti ügyészi felhívásnak és 
fellépésnek.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának a védjegyügyekben hozott döntéseit a bíróság a XI. fejezetben 
szabályozott nem peres eljárásban vizsgálja felül.  
(3) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala csak megváltoztatási kérelem 
alapján és csak annak a bírósághoz történő továbbításáig módosíthatja és vonhatja vissza a következő kérdésekben 
hozott - az eljárást befejező - döntését:  
a) a védjegy lajstromozása;  
b) a védjegyoltalom megújítása;  
c) a védjegyoltalom megosztása;  
d) a védjegyoltalom megszűnése a védjegyjogosult lemondása esetén;  
e) a védjegy törlése;  
f) a védjegyoltalom megszűnésének megállapítása;  
g) a nemzetközi védjegybejelentés, valamint a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztésére 
irányuló kérelem továbbítása;  
h) a megjelölés Magyarországra kiterjedő oltalmának végleges elutasítása;  
i) a nemzetközi lajstromozásból eredő, Magyarországra kiterjedő oltalom tekintetében a nemzetközi lajstromba 
bejegyzett átruházás, illetve használati engedély hatályának elutasítása;  
j) a nemzetközi lajstromozás átalakítása nemzeti védjegybejelentéssé.  
(4) E törvény eltérő rendelkezése hiányában a (3) bekezdés e) és f) pontjában említett kérdésekben hozott -  az eljárást 
befejező - döntését a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala megváltoztatási kérelem alapján is csak akkor módosíthatja 
vagy vonhatja vissz a, ha megállapítja, hogy döntése jogszabályt sért, vagy ha a felek a döntés módosítását vagy 
visszavonását egybehangzóan kérik.  
(4a) Olyan ügyekben, amelyekben nincs ellenérdekű ügyfél, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a 77. § (1) 
bekezdés b)-e) pontjá ban meghatározott döntéseket megváltoztatási kérelem alapján akkor is visszavonhatja vagy a 
megváltoztatási kérelemben foglaltaknak megfelelően módosíthatja, ha a döntés nem sért ugyan jogszabályt, de a 
Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a megváltoztatási kérelemben foglaltakkal egyetért.  
(4b) A megváltoztatási kérelem nyomán hozott döntést közölni kell a kérelem benyújtójával, továbbá azokkal, 
akikkel a megtámadott döntést közölték.  
(4c) A módosító döntés ellen ugyanolyan jogorvoslatnak van helye, mint ami lyen a módosított döntés ellen volt.  
(5) A (4) bekezdést a (3) bekezdés a) pontjában említett kérdésben hozott határozatokra is alkalmazni kell, feltéve, 
hogy a védjegybejelentéssel szemben felszólalást nyújtottak be, és a védjegybejelentést a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala nem utasította el a 2 -3. §-okban meghatározott valamely okból.  
Végrehajtás  
46/B. § (1) Az Ákr. -nek a végrehajtásra vonatkozó rendelkezéseit a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának az 
eljárási bírságot kiszabó végzéseire kell alkal mazni.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának a költségek viselése tárgyában hozott döntését a bírósági 
végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény szabályainak alkalmazásával kell végrehajtani.  
Költségek és díjak  
46/C. § (1) Védjegyügyben költségmentesség nem engedélyezhető.  
(2) Az e törvényben szabályozott díjfizetési kötelezettségeken túlmenően védjegyügyben az iparjogvédelmi 
eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell 
fizetni - a az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban megállapított részletes 
szabályok szerint -  a következő kérelmekért is:  
a) a módosítási, a határidő -hosszabbítási és az igazolási kérelemért;  
b) a jogutódlás és a h asználati engedély tárgyában a tudomásulvételre irányuló kérelemért, a jelzálogjog tárgyában 
az alapításra irányuló kérelemért.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a képviselő munkadíjának összegét indokolt esetben mérsékelheti, ha az 
nem áll arányban  a ténylegesen elvégzett képviseleti tevékenységgel. Ennek során a bírósági eljárásban megállapítható 
ügyvédi és szabadalmi ügyvivői költségekről szóló rendelkezések megfelelő alkalmazásával jár el.  Elektronikus ügyintézés és hatósági szolgáltatás  
46/D. § (1) Védjegyügyekben a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az elektronikus ügyintézés és a bizalmi 
szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény és e törvény rendelkezései szerint biztosítja az elektronikus 
ügyintézést.  
(2) Védjegyügyekben a gazdálkodó  szervezet és az ügyfél jogi képviselője nem köteles elektronikus ügyintézésre.  
VIII. Fejezet  
A VÉDJEGYLAJSTROM, HATÓSÁGI TÁJÉKOZTATÁS  
Védjegylajstrom  
47. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegybejelentésekről és a védjegyekről lajstromot vezet, 
amelybe - a 48. §- nak megfelelően - be kell jegyezni a védjegyjogokkal kapcsolatos tényeket és körülményeket.  
(2) A védjegylajstromban fel kell tüntetni különösen  
a) a védjegy lajstromszámát,  
b) az ügyszámot,  
c) a védjegyet,  
d) az árujegyzéket,  
e) a véd jegyjogosultjának nevét (elnevezését) és lakcímét (székhelyét),  
f) a képviselő nevét és székhelyét,  
g) a bejelentés napját,  
h) az elsőbbséget,  
i) a lajstromozásról szóló határozat keltét,  
j) a védjegy megújítását,  
k) a védjegyoltalom megszűnését, annak jogcímét és időpontját, valamint a védjegyoltalom korlátozását,  
l) a használati engedélyeket,  
m) azt, ha a védjegyoltalmi igény vagy a védjegyoltalomból eredő jogok bizalmi vagyonkezelés alapján fennálló 
kezelt vagyonba tartoznak,  
n) a védjegyoltalomra alapított jelzálogjogot és a végrehajtás alá vonás vagy foglalás tényét, valamint  
o) a 18. § (1) bekezdésében meghatározott ötéves időszak 18. § (1) -(3) bekezdései szerint meghatározott kezdő 
napját.  
(3) A védjegylajstrom a bejegyzett jogok és tények fennállását hitelesen tanúsítja. Az ellenkező bizonyításáig a 
védjegylajstromba bejegyzett jogokról és tényekről vélelmezni kell, hogy azok fennállnak. A védjegylajstromban 
feltüntetett adatokkal szemben a bizonyítás azt terheli, aki vitatja a helyességüket vagy a valósággal való 
egyezőségüket.  
(4) Jóhiszemű és ellenérték fejében jogot szerző harmadik személlyel szemben a védjeggyel kapcsolatos bármely 
jogra csak akkor lehet hivatkozni, ha azt a védjegylajstromba bejegyezték.  
(5) A védjegylajstromot bárki megtekintheti, ahhoz a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a honlapján elektronikus 
hozzáférést biztosít. A védjegylajstromban foglalt adatokról díj ellenében bárki hitelesített kivonatot kérhet.  
Bejegyzés a védjegylajstromba  
48. § (1) A védjegylajstromba a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a saját döntése vagy más hatóság döntése vagy 
a bíróság határozata alapján tesz bejegyzést, illetve feltünteti a védjegyeljárásokban bekövetkezett tényeket. A 77. § 
(1) bekezdése szerinti döntések alapján tett bejegyzése k tekintetében a lajstrom tartalmazza a döntések jogerőre 
emelkedésének napját is. Ha a 77. § (1) bekezdése szerinti valamely döntés ellen megváltoztatási kérelmet nyújtottak 
be, ezt a tényt, valamint azt, hogy a döntés nem jogerős, szintén fel kell tüntet ni. 
(2) A védjegyoltalommal összefüggő jogok és tények tudomásulvétele, illetve bejegyzése ügyében - a 
védjegyeljárásokban bekövetkezett tények kivételével -  a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala írásban előterjesztett 
kérelem alapján dönt, azzal, hogy az ü gyfél adatainak változásáról más hatóságtól kapott értesítés nem tekinthető írásban előterjesztett kérelemnek. A kérelemhez csatolni kell az alapul szolgáló közokiratot vagy megfelelő bizonyító 
erejű magánokiratot. Ha ugyanabban az ügyben olyan kérelmeket nyújtanak be, amelyek teljesítése kizárná egymást, 
a kérelmeket a beérkezésük sorrendjében kell elbírálni.  
(3) Nem teljesíthető a kérelem olyan okirat alapján, amely alaki hiány miatt érvénytelen, vagy amelynél a 
jogszabályban előírt hatósági jóváhagyás hi ányzik, továbbá, ha az okirat tartalmából kitűnően az abban foglalt 
jognyilatkozat érvénytelen.  
(3a) Nem teljesíthető a jogutódlás tudomásulvétele iránti kérelem abban az esetben, ha a védjegyoltalmi igényt vagy 
a védjegyoltalomból eredő jogokat olyan biza lmi vagyonkezelési szerződés alapján ruházták át, amelyet nem bizalmi 
vagyonkezelő vállalkozással mint vagyonkezelővel kötöttek, és a kérelemhez nem mellékelték a bizalmi 
vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló törvényben meghatározott bejelen tési bizonyítványt is.  
(4) 
Hatósági tájékoztatás  
49. § A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában a védjegybejelentésekkel, valamint a védjegyekkel 
kapcsolatban különösen a következő adatokat és tényeket kell közölni:  
a) a védjegybejelentés meghirdetésekor a bejelentő és a képviselő nevét és címét (székhelyét), az ügyszámot, a 
bejelentés, illetve az ettől eltérő elsőbbség napját, valamint a megjelölést és az árujegyzéket;  
b) a védjegy lajstromozását követően a lajstromszámot, a védjegy jogosult jának nevét és címét (székhelyét), a 
képviselő nevét és címét (székhelyét), az ügyszámot, a bejelentés, illetve az ettől eltérő elsőbbség napját, a védjegyet, 
az árujegyzéket, valamint a lajstromozásról szóló határozat keltét;  
c) a védjegyoltalom megújítás a, illetve megosztása esetén az erre vonatkozó adatokat;  
d) a védjegyoltalom megszűnését, annak jogcímét és időpontját;  
e) a védjegyoltalommal összefüggő jogoknak a védjegylajstromba bejegyzett változásait.  
49/A. § A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hiva talos lapjában kell közölni a nemzetközi védjegybejelentésekkel 
kapcsolatos - az X/B -X/C. fejezetekben előírt - hatósági tájékoztatásokat is.  
IX. Fejezet  
A VÉDJEGY LAJSTROMOZÁSÁRA IRÁNYULÓ ELJÁRÁS  
A védjegybejelentés benyújtása és kellékei  
50. § (1) A védjegy lajstromozására irányuló eljárás a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához benyújtott 
bejelentéssel indul meg.  
(2) A védjegybejelentésnek bejelentési kérelmet, megjelölést, árujegyzéket, továbbá -  a szükséghez képest -  egyéb 
mellékletet kell tartalma znia.  
(3) A 38. § (2b) bekezdésétől eltérően a védjegybejelentési kérelemnek tartalmaznia kell a bejelentő nevét és 
lakcímét vagy székhelyét, képviselet esetén a bejelentő képviselőjének nevét és lakcímét vagy székhelyét, továbbá - 
nem elektronikus úton tö rténő kapcsolattartás esetén - a kérelmező vagy képviselője aláírását.  
(3a) Ha a bejelentő vagy képviselője a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe tartozó védjegyügyben 
elektronikus kapcsolattartásra kötelezett vagy elektronikus úton kíván kapcso latot tartani a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatalával, a védjegybejelentési kérelemnek a (3) bekezdésben meghatározott adatokon túl tartalmaznia kell  
a) a természetes személy bejelentő, illetve képviselő születési helyét és idejét, valamint anyja nevét,  
b) a nem természetes személy bejelentő, illetve képviselő adószámát.  
(3b) A védjegybejelentést egyebekben a védjegybejelentés részletes alaki szabályairól és az iparjogvédelmi 
beadványok elektronikus úton való benyújtásáról szóló jogszabályokban meghatározott részletes követelményeknek 
megfelelően kell benyújtani.  
(4) A védjegybejelentésért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban 
meghatározott bejelentési díjat kell fizetni; a díjat a bejelentés napját köv ető egy hónapon belül kell megfizetni.  
(5) Ha a bejelentés árujegyzéke idegen nyelven készült, a magyar nyelvű árujegyzéket a bejelentés napjától számított 
két hónapon belül kell benyújtani.  (6) A bejelentő a lajstromozásig - a 32. § rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával - visszavonhatja a 
védjegybejelentést.  
50/A. §  
A bejelentés napja  
51. § (1) A védjegybejelentés napja az a nap, amelyen a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához beérkezett 
bejelentés legalább a következőket tartalmazza:  
a) utalást a védj egyoltalom iránti igényre,  
b) a bejelentő nevét, továbbá lakcímét vagy székhelyét vagy biztonságos kézbesítési szolgáltatási címét, képviselet 
esetén a képviselő nevét, továbbá lakcímét vagy székhelyét vagy biztonságos kézbesítési szolgáltatási címét, vagy  a 
bejelentővel való kapcsolatfelvételt lehetővé tevő más adatot,  
c) a megjelölés olyan ábrázolását, amely kielégíti az 1. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt követelményeket, és  
d) az 52. § (2) bekezdése szerinti árujegyzéket, függetlenül attól, hogy ez az árujegyzék megfelel -e az egyéb 
követelményeknek.  
(2) A bejelentési nap elismeréséhez a megjelölés és az árujegyzék benyújtása helyett elsőbbségi iratra is elegendő 
utalni.  
A megjelölés egysége, az árujegyzék  
52. § (1) A védjegybejelentésben csak egy megj elölésre igényelhető védjegyoltalom.  
(2) Az árujegyzék azoknak az áruknak, illetve szolgáltatásoknak a felsorolása, amelyekkel kapcsolatban a 
megjelölésre a védjegyoltalmat igénylik.  
(3) A védjegybejelentésben az árujegyzékben szereplő árukat és szolgáltat ásokat a gyári vagy kereskedelmi 
védjegyekkel ellátható termékek és szolgáltatások nemzetközi osztályozására vonatkozó Nizzai Megállapodás által 
létrehozott osztályozási rendszerrel (a továbbiakban: nizzai osztályozás) összhangban kell osztályozni.  
(4) A v édjegybejelentésben az árukat és szolgáltatásokat kellően egyértelműen és pontosan kell meghatározni annak 
érdekében, hogy a jogalkalmazó szervek és a gazdasági élet szereplői önmagában az árujegyzék alapján képesek 
legyenek meghatározni az igényelt védjeg yoltalom terjedelmét.  
(5) A nizzai osztályozás fejezetcímeiben található általános fogalmak vagy más általános kifejezések akkor 
használhatók, ha azok megfelelnek a (4) bekezdés szerinti egyértelműség és pontosság követelményének.  
(6) Az általános kifejezéseket - beleértve a nizzai osztályozás fejezetcímeiben szereplő általános fogalmakat - úgy 
kell értelmezni, hogy azokba a kifejezés szó szerinti jelentése által egyértelműen jelölt áruk és szolgáltatások tartoznak.  
(7) Az áruk és szolgáltatások nem  minősülnek egymáshoz hasonlónak, illetve egymástól eltérőnek kizárólag azon 
az alapon, hogy a nizzai osztályozás azonos, illetve eltérő osztályában szerepelnek.  
Az elsőbbség  
53. § (1) Az elsőbbséget megalapozó nap  
a) általában a védjegybejelentés napja (b ejelentési elsőbbség),  
b) az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Uniós Egyezmény által meghatározott esetben a külföldi bejelentés 
napja (uniós elsőbbség),  
c) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének a Magyar Közlönyben közzétett közleményével meghatározott 
esetekben a megjelölés kiállításának -  a bejelentési napnál legfeljebb hat hónappal korábbi -  kezdő napja (kiállítási 
elsőbbség),  
d) a bejelentő azonos megjelölésre vonatkozó korábbi, folyamatban lévő védjegybejelentésének hat hónapnál nem 
korábbi bejelentési napja, ha azzal kapcsolatban más elsőbbséget nem érvényesítettek (belső elsőbbség).  
(2) Az uniós, a kiállítási, illetve a belső elsőbbséget a védjegybejelentés benyújtásától számított két hónapon belül 
kell igényelni. Az uniós elsőbbség et megalapozó okiratot, illetve a kiállítási igazolást a bejelentés napjától számított 
négy hónapon belül kell benyújtani.  
(3) Az uniós elsőbbség - a Párizsi Uniós Egyezményben meghatározott egyéb feltételekkel -  akkor is igényelhető, 
ha a külföldi bejelen tést a Kereskedelmi Világszervezetnek a Párizsi Uniós Egyezmény hatálya alá nem tartozó 
Tagjában vagy - viszonosság esetén - más államban tették. A viszonosság kérdésében a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala elnökének állásfoglalása az irányadó.  Kiállítási igazolás  
54. § (1) A kiállítási igazolással a kiállítás igazgatósága tanúsítja a kiállítás tényét és napját.  
(2) A kiállítási igazoláshoz csatolni kell a megjelölést, amelynek a kiállításon bemutatott megjelöléssel való 
azonosságát igazolják.  
(3) Az igazo lást a kiállítás időtartama alatt és csak addig lehet kiadni, amíg a megjelölés a kiállításon megtekinthető.  
A bejelentés benyújtását követő vizsgálat  
55. § A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegybejelentés benyújtását követően megvizsgálja, hogy  
a) a bejelentés megfelel -e a bejelentési nap elismeréséhez előírt feltételeknek (51. §) , 
b) megfizették -e a bejelentési díjat [50. § (4) bek.],  
c) benyújtották -e a magyar nyelvű árujegyzéket [50. § (5) bek.]. 
56. § (1) Ha a bejelentési nap nem ismerhető el, a bejelentőt fel kell hívni a hiányok harminc napon belül történő 
pótlására.  
(2) A hiányok határidőben történő pótlása esetén a bejelentés napjának a hiánypótlás beérkezési napját kell 
elismerni. Ellenkező esetben a védjegybejelentést visszavontnak kell te kinteni.  
(3) Az elismert bejelentési napról a bejelentőt értesíteni kell.  
(4) Ha a bejelentési díjat nem fizették meg, illetve a magyar nyelvű árujegyzéket nem nyújtották be, a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatala figyelmezteti a bejelentőt a törvény által m eghatározott határidőben [50. § (4) és (5) bek.] 
történő hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.  
Adatközlés  
57. §  
Észrevétel  
58. § (1) A védjegy lajstromozására irányuló eljárásban bárki észrevételt nyújthat be a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatalához arra vonatkozóan, hogy a megjelölés a 2 -3. §-okban meghatározott valamely okból nem részesülhet 
védjegyoltalomban.  
(2) Az észrevételt a kifogásolt feltételre kiterjedő vizsgálat során figyelembe kell venni, kivéve, ha azt olyan időben 
nyújtották be, hogy figyelembevétele indokolatlanul késleltetné a döntéshozatalt. A védjegybejelentés meghirdetését 
(61/A. §) követően a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala csak észrevétel alapján terjeszti ki az érdemi vizsgálatot 
arra, ho gy a megjelölés a 2 -3. §-ban meghatározott - az észrevételben megjelölt -  valamely okból nincs -e kizárva a 
védjegyoltalomból. Ennek során a tényeket az észrevétel keretei között, az észrevételt benyújtó személy állításai, 
valamint az általa igazolt adatok alapján vizsgálja.  
(3) Az észrevételt a bejelentővel közölni kell, kivéve, ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala azt a (2) bekezdés 
első mondata alapján figyelmen kívül hagyta.  
(4) Az észrevételt benyújtó személy a védjegy lajstromozására irányuló eljárásban nem ügyfél. E személyt az 
észrevétel eredményéről értesíteni kell.  
Alaki vizsgálat  
59. § (1) Ha a védjegybejelentés megfelel az 55. § alapján vizsgált feltételeknek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala megvizsgálja a bejelentést abból a szempon tból, hogy az kielégíti- e az 50. § (2) -(3b) bekezdésében 
meghatározott alaki követelményeket, valamint a megjelölés egységére és az árujegyzék meghatározására vonatkozó, 
52. §- ban foglalt követelményeket.  
(2) Ha a bejelentés nem felel meg az (1) bekezdés alapján vizsgált követelményeknek, a bejelentőt fel kell hívni a 
hiányok pótlására, illetve a bejelentés megosztására.  
(3) A védjegybejelentést el kell utasítani, ha a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére sem elégíti ki a vizsgált 
követelményeket. A  bejelentést csak a felhívásban pontosan és határozottan megjelölt ok alapján lehet elutasítani.  
(4) Ha a bejelentő a felhívásra a kitűzött határidőben nem válaszol, illetve a bejelentést nem osztja meg, a 
védjegybejelentést visszavontnak kell tekinteni.  (5) A védjegybejelentés alaki vizsgálata során megfelelően alkalmazni kell a 61. § (6) -(7) bekezdéseit is.  
Kutatás korábbi jogokra  
60. § (1) Ha a védjegybejelentés megfelel az 59. § alapján vizsgált feltételeknek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala elvégzi a 4. § -ban meghatározott korábbi jogokra vonatkozó kutatást, és a megjelölés alapján -  figyelemmel 
az árujegyzékre - kutatási jelentést készít.  
(2) A kutatási jelentésben meg kell jelölni azokat az adatokat, amelyek figyelembe vehetők a védjegybejelentés ben 
foglalt megjelöléssel kapcsolatban az oltalomképesség feltételeinek elbírálása során.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kutatási jelentést megküldi a bejelentőnek.  
A kutatási jelentésben feltüntetett korábbi jog jogosultjának értesítése  
60/A. § (1) A bejelentő, a védjegy jogosultja és a védjegylajstromba bejegyzett használója kérheti, hogy a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatala a kutatási jelentés másolatának megküldésével értesítse arról a későbbi 
védjegybejelentésről, amelynek kutatási jelentés ében korábbi jogát feltüntették.  
(2) A kérelem naptári hónapokra meghatározott -  egy évet meg nem haladó, a naptári év vagy félév első napján 
kezdődő - időszakra terjeszthető elő; a kérelemért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól s zóló 
jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni. A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kérelmet csak a díj 
megfizetését követően teljesíti.  
(3) Az értesítés elmaradása esetén a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a (2) bekezdés alapján megfizetett díj 
egészét vagy a mulasztással arányos részét - kérelemre - visszatéríti. Az értesítés elmaradásának egyéb 
jogkövetkezménye nincs, így az nem érinti különösen a felszólalásra, illetve a belenyugvásra vonatkozó rendelkezések 
alkalmazását.  
Érdemi vizsgálat hivatalból  
61. § (1) Ha a védjegybejelentés megfelel az 59. § alapján vizsgált feltételeknek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala elvégzi a védjegybejelentés érdemi vizsgálatát.  
(2) Az érdemi vizsgálat arra terjed ki, hogy a megjelölés  
a) kielégíti -e az 1. § -ban meghatározott követelményeket, és a 2 -3. § -ok alapján nincs -e kizárva a 
védjegyoltalomból;  
b) bejelentése megfelel -e az e törvényben megszabott feltételeknek.  
(3) Ha a védjegybejelentés nem felel meg a (2) bekezdés alapján vizsgált követelményeknek, a bejelentőt - a kifogás 
természete szerint -  hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre kell felhívni.  
(4) A védjegybejelentést egészében vagy részben el kell utasítani, ha a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére 
sem elégíti ki a vizsgált követelmények et. A bejelentést csak a felhívásban pontosan, határozottan megjelölt és kellően 
kifejtett okok alapján lehet elutasítani; a szükséghez képest újabb felhívást kell kiadni.  
(5) A védjegybejelentést visszavontnak kell tekinteni, ha a bejelentő a felhívásra a kitűzött határidőben nem válaszol.  
(6) A védjegybejelentés részbeni elutasításáról hozott határozat ellen előterjesztett megváltoztatási kérelemnek a 
bírósághoz történő továbbításával [77. § (9) és (10) bek.] egyidejűleg az árujegyzék fennmaradó része tek intetében a 
védjegy lajstromozására irányuló eljárást fel kell függeszteni a bírósági eljárás jogerős befejezéséig.  
(7) A hivatalból végzett érdemi vizsgálat alapján a védjegybejelentést részben elutasító határozat jogerőre 
emelkedését követően a védjegy l ajstromozására irányuló eljárást az árujegyzék fennmaradó része tekintetében kell 
folytatni.  
A védjegybejelentés meghirdetése  
61/A. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kutatási jelentésnek a bejelentő részére történő megküldésétől 
[60. § (3) bek.]  számított legalább tizenöt nap elteltével meghirdeti a védjegybejelentést, ha az megfelel az 59. § alapján 
vizsgált feltételeknek.  
(2) A meghirdetésre a 49. § a) pontjában meghatározott hatósági tájékoztatásnak a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala hivatal os lapjában történő közlésével kerül sor.  
(3) A meghirdetésről a bejelentőt értesíteni kell.  (4) A meghirdetést követően a bejelentés visszavonásáról, visszavontnak tekintéséről, elutasításáról, módosításáról 
és megosztásáról a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást kell közölni.  
Érdemi vizsgálat felszólalás esetén  
61/B. § (1) A védjegybejelentés meghirdetésének napjától számított három hónapon belül a 4 -6. §-ok alapján a 
bejelentett megjelölés védjegyként való lajstromozásával szemben felszólalhat  
a) a korábbi védjegy jogosultja és a védjegylajstromba bejegyzett használója;  
b) az 5. § (1) bekezdés a) -b) pontjában meghatározott jog jogosultja, továbbá iparjogvédelmi jog esetében a 
hasznosítási szerződés alapján h asznosítási joggal bíró hasznosító, szerzői jogi jogosultság esetében a felhasználási 
szerződés alapján felhasználásra jogosult személy;  
c) az 5. § (2) bekezdés a) pontja alapján a korábbi használó, továbbá az 5. § (2) bekezdés b) pontja alapján az 
eredetm egjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmából fakadó jogokat gyakorolni jogosult személy;  
d) a 6. § alapján a jogosult, akinek az engedélye nélkül a képviselő, illetve az ügynök saját nevében jelentette be a 
megjelölést lajstromozásra.  
(2) 
(3) A felszólalásban meg kell jelölni az annak alapjául szolgáló okot (a felszólalás okát), és mellékelni kell az okirati 
bizonyítékokat.  
(4) A felszólalásért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban meghatározott 
díjat kell fizetni a  felszólalás benyújtásától számított egy hónapon belül.  
(5) Ha a felszólalás nem felel meg az (1) -(3) bekezdésekben előírt feltételeknek, a felszólalót hiánypótlásra kell 
felhívni; ha pedig a felszólalás díját nem fizette meg, figyelmeztetni kell a törvény ben megszabott határidőben történő 
hiánypótlásra. Ezek elmaradása esetén a felszólalást visszavontnak kell tekinteni.  
61/C. § A felszólaló a védjegy lajstromozására irányuló eljárásban -  a felszólalás tárgyában -  ügyfélként vesz részt.  
61/D. § (1) Felszóla lás esetén a felek számára -  együttes kérelmük alapján -  egy alkalommal legalább kettő, de 
legfeljebb négy hónapos határidőt kell biztosítani egyezségkötésre. Ez alatt az időszak alatt az eljárás szünetel.  
(1a) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a felszó lalással kapcsolatban nyilatkozattételre hívja fel a bejelentőt; 
majd - a (2) bekezdésben szabályozott eset kivételével - írásbeli előkészítés után határoz a védjegy lajstromozásának 
kérdésében. Az eljárást befejező végzés és az egyezséget jóváhagyó határo zat tárgyaláson kívül is meghozható.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az írásbeli előkészítést követően szóbeli tárgyalást tart, ha a tényállás 
tisztázásához szükség van a bejelentő és a felszólaló együttes meghallgatására, vagy ha a felek ezt kell ő időben 
egybehangzóan kérik.  
(3) Ha a bejelentő a felhívásra a kitűzött határidőben nem nyilatkozik, vagy nem jelenik meg a tárgyaláson, a 
Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a felszólalást a rendelkezésére álló adatok alapján bírálja el.  
(4) A tárgyalás f olyamán hozott végzéseket és a határozatot a tárgyalás napján ki kell hirdetni, és a kihirdetést csak 
a határozatra nézve és csak akkor lehet - legfeljebb nyolc napra -  elhalasztani, ha ez az ügy bonyolultsága miatt 
feltétlenül szükséges. A kihirdetés hatá rnapját ilyen esetben nyomban ki kell tűzni, és a határozatot a kihirdetés napjáig 
írásba is kell foglalni.  
(5) A döntés kihirdetése a rendelkező rész és az indokok rövid ismertetéséből áll.  
(6) A döntést - kivéve, ha annak kihirdetését a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elhalasztotta - annak 
meghozatalától számított legkésőbb tizenöt napon belül kell írásba foglalni, és az írásba foglalást követő tizenöt napon 
belül kézbesíteni kell.  
(7) A felszólalást visszavontnak kell tekinteni, ha a felszólaló  
a) a felhívásra a kitűzött határidőben nem nyilatkozik, vagy 
b) a tárgyaláson nem jelenik meg, és nem kérte előzetesen annak távollétében történő megtartását sem.  
(8) A felszólalás benyújtására előírt határidő [61/B. § (1) bek.] elteltét követően a felszólalás alapjául szolgáló 
okként nem jelölhető meg olyan ok, amelyet az említett határidőn belül nem jelöltek meg a felszólalás okaként. Az így 
megjelölt okot a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala eljárást befejező határozatának meghozatalakor nem veszi 
figyelembe.  
61/E. § (1) Ha a felszólalás korábbi védjeggyel való ütközésen alapul, a bejelentő kellő időben előterjesztett 
kérelmére a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala - feltéve, hogy a 18. § (1) -(3) bekezdésében a korábbi védjegy 
tényleges használatának megkezdésér e előírt ötéves időszak a védjegybejelentés bejelentési napján vagy igényelt 
elsőbbség esetén elsőbbségi napján már eltelt - a felszólalót felhívja annak bizonyítására, hogy  
a) saját védjegyét a védjegybejelentés bejelentési napját vagy igényelt elsőbbség esetén elsőbbségi napját megelőző 
ötéves időszakban a 18. § előírásainak megfelelően ténylegesen használta, vagy  
b) a használat elmaradása kellőképpen igazolható.  (2) A védjegybejelentés nem utasítható el olyan felszólalás alapján, amellyel kapcsolatban az (1) bekezdésben 
szabályozott bizonyítás sikertelen volt. Ha a korábbi védjegy jogosultja a védjegyet csak az árujegyzékben szereplő 
áruk vagy szolgáltatások egy részével összefüggésben használta az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, a 
felszólalás e lbírálása szempontjából úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak ezekre az árukra vagy szolgáltatásokra 
nézve lajstromozták volna.  
(2a) A védjegybejelentés nem utasítható el olyan korábbi védjegyre alapított felszólalás alapján, amelynek oltalma 
a védjegybejelentés benyújtásának napján már nem áll fenn.  
(3) Ha a felszólaló az (1) bekezdésben szabályozott felhívásra nem válaszol, a felszólalást visszavontnak kell 
tekinteni.  
61/F. § A felszólalás tárgyában helye van egyezségnek.  
61/G. § (1) Az egy véd jegybejelentéssel kapcsolatban benyújtott több felszólalást egy eljárásban kell elintézni.  
(2) Egy védjegybejelentéssel kapcsolatban benyújtott több felszólalás esetén egyes felszólalások tekintetében az 
eljárás felfüggeszthető. Az eljárást ilyen esetben f elfüggesztő végzés megváltoztatása [77. § (1) bek.] külön nem 
kérhető a bíróságtól, az csak a védjegy lajstromozása kérdésében hozott eljárást befejező döntéssel szemben benyújtott 
megváltoztatási kérelemben támadható meg. Az eljárást ilyen esetben felfügg esztő végzés - szükség szerint - 
meghatározza a felszólalónak az eljárás felfüggesztéséig felmerült költségeit.  
(3) Ha a védjegy lajstromozására irányuló eljárás a bejelentést elutasító döntés jogerőre emelkedésével fejeződik be, 
a felszólalást, amellyel k apcsolatban az eljárást felfüggesztették, visszavontnak kell tekinteni. Ellenkező esetben az 
eljárást folytatni kell annak a felszólalásnak az alapján, amellyel kapcsolatban az eljárást korábban felfüggesztették.  
61/H. § (1) Felszólalás esetén a védjegybej elentés vizsgálata arra is kiterjed, hogy a felszólalás okára figyelemmel 
a megjelölés nincs -e kizárva a védjegyoltalomból a 4 -7. §-ok alapján.  
(2) A védjegybejelentést egészében vagy részben el kell utasítani, ha az nem elégíti ki az (1) bekezdés alapján 
vizsgált követelményeket.  
(3) A felszólalás kapcsán felmerülő költségek viselésére a vesztes felet kell kötelezni; a felszólaló nem minősül 
vesztes félnek, ha a felszólalást a 61/G. § (3) bekezdése alapján kell visszavontnak tekinteni.  
(4) A felszólalás díját [61/B. § (4) bek.] a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala -  kérelemre - az iparjogvédelmi 
eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban meghatározott mértékben és feltételekkel visszatéríti, ha  
a) a védjegybejelentést a 61. § (4) bekezd ése alapján elutasítják;  
b) a védjegybejelentést a 61. § (5) bekezdése alapján visszavontnak kell tekinteni;  
c) a bejelentő a védjegybejelentést visszavonja [50. § (6) bek.];  
d) a felszólalást a 61/G. § (3) bekezdése alapján visszavontnak kell tekinteni.  
A bejelentés módosítása és megosztása  
62. § (1) A védjegybejelentésben nem változtatható meg  
a) a megjelölés,  
b) az árujegyzék úgy, hogy bővebb legyen annál, mint ami a bejelentés napján benyújtott bejelentésben szerepelt.  
(2) A bejelentő - az (1) bekezdés b) pontjában megszabott keretek között -  a védjegy lajstromozása kérdésében 
hozott döntés meghozatalának napjáig módosíthatja az árujegyzéket.  
63. § (1) A bejelentő - a védjegy lajstromozása kérdésében hozott döntés meghozatalának napjáig -  megoszthatja a 
bejelentést  
a) az erre történő hivatali felhívást [59. § (2) bek.] megelőzően, ha egy bejelentésben több megjelölésre igényelt 
oltalmat; illetve,  
b) ha az árujegyzék szétválasztásával meghatározott áruk, illetve szolgáltatások tekintetében külön -külön igényli az 
oltalmat.  
(2) A megosztásért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban meghatározott 
díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül.  
(3) Ha a kérelem benyújtásakor nem fizették meg a megosztási díjat, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 
figyelmezteti a bejelentőt a (2) bekezdésben meghatározott határidőben történő hiánypótlásra. Ennek elmaradása 
esetén a megosztási kérelmet visszavontnak kell tekinteni.  
(4) A megosztási kérelmet el kell utasítani, ha a bejelentésben szereplő megjelölés lajstromozása ellen benyújtott 
felszólalás esetén a megosztás az árujegyzék felszólalással érintett részét választaná szét.  
A védjegy lajstromozása  64. § (1) Ha a megjelölés és a védjegybejelentés megfel el a vizsgálat [61. § (2) bek. és 61/H. § (1) bek.] körébe 
tartozó valamennyi követelménynek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a bejelentett megjelölést védjegyként 
lajstromozza. A védjegy lajstromozásának napja a lajstromozásról szóló határozat keltezésének napja.  
(2) A védjegy lajstromozását be kell jegyezni a védjegylajstromba (47. §) , és arról hatósági tájékoztatást kell közölni 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában [49. § b) pont].  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegy lajstromozását követően védjegyokiratot ad ki. Ehhez 
hozzáfűzi a lajstromkivonatot.  
Gyorsított eljárás  
64/A. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegy lajstromozására irányuló eljárást a bejelentő kérelmére 
gyorsítottan folytatja le. A k érelem a bejelentés napjától számított egy hónapon belül terjeszthető elő.  
(2) A gyorsított eljárás iránti kérelemért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 
jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától  számított egy hónapon belül.  
(3) 
(4) Ha a bejelentő nem fizeti meg a kérelem díját, figyelmeztetni kell a törvényben megszabott határidőben történő 
hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a kérelmet visszavontnak kell tekinteni.  
(5) Ha a kérelem megfelel az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala elrendeli a gyorsított eljárást.  
(6) Gyorsított eljárás esetén - a VII. és a IX. fejezet szabályaitól eltérően - 
a) hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre tizen öt napos határidő is kitűzhető;  
b) a védjegybejelentés meghirdethető a kutatási jelentésnek a bejelentő részére történő megküldésétől [60. § (3) 
bek.] számított tizenöt nap elteltét [61/A. § (1) bek.] megelőzően is;  
c) a felszólalással kapcsolatban a Szell emi Tulajdon Nemzeti Hivatala akkor tart szóbeli tárgyalást, ha a tényállás 
tisztázásához szükség van a bejelentő és a felszólaló együttes meghallgatására, vagy ha ezt a felek kellő időben 
egybehangzóan kérik;  
d) a bejelentési díjat a (2) bekezdésben megha tározott határidőn belül kell megfizetni.  
(7) Ha a bejelentő a gyorsított eljárás iránti kérelmében ezt külön kéri, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a 
védjegybejelentés meghirdetésével egyidejűleg a bejelentett megjelölést védjegyként lajstromozza (kül önleges 
gyorsított eljárás) azzal, hogy a 64. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezés csak a felszólalás benyújtására előírt 
határidő [61/B. § (1) bek.] elteltével alkalmazható. A különleges gyorsított eljárás iránti kérelem csak a gyorsított 
eljárás iránti  kérelem benyújtására az (1) bekezdésben előírt határidőn belül terjeszthető elő; a különleges gyorsított 
eljárás iránti kérelem díja a gyorsított eljárás iránti kérelem díjának másfélszerese.  
(8) Ha a bejelentett megjelölés védjegyként való lajstromozásáv al szemben felszólalnak, a védjegy lajstromozását 
a (7) bekezdés szerint elrendelő határozatot vissza kell vonni és a védjegy lajstromozására irányuló eljárást folytatni 
kell. A védjegy lajstromozását a (7) bekezdés szerint elrendelő határozat visszavonását be kell jegyezni a 
védjegylajstromba (47. §), és arról hatósági tájékoztatást kell közölni a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos 
lapjában (49. §).  
X. Fejezet  
EGYÉB VÉDJEGYELJÁRÁSOK  
A megújítási eljárás  
65. § (1) A védjegyoltalom megújítását [11.  § (2) bek.] a védjegyjogosult, valamint jogszabály vagy szerződés által 
erre felhatalmazott személy kérheti a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalától.  
(2) A védjegyoltalom megújításáért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jog szabályban 
meghatározott díjat kell fizetni. A megújítási díj megfizetése önmagában nem minősül megújításra irányuló 
kérelemnek.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala legalább hat hónappal az oltalom lejártának napját megelőzően értesíti a 
védjegyjogosu ltat a megújítás lehetőségéről. A tájékoztatás elmaradásáért a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala nem felel, és az nem érinti a védjegyoltalom lejártát.  
(4) A megújítási kérelmet az oltalom lejártának napját megelőző hat hónapon belül kell benyújtani, a me gújítási díj 
megfizetése mellett. Ennek elmulasztása esetén a kérelmet -  a megújítási díj kiegészítő díjjal növelt összegének 
megfizetése mellett -  az oltalom lejártának napjától számított további hat hónapon belül is be lehet nyújtani.  
(5) Ha a védjegy lajstromozásának időpontja későbbi, mint a védjegyoltalom lejártának időpontja, a megújítási 
kérelmet - a megújítási díj megfizetése mellett - a lajstromozást követő hat hónapon belül is be lehet nyújtani.  
(6) A megújítási kérelemben meg kell jelölni az érin tett védjegy lajstromszámát; a kérelemre és mellékleteire 
egyébként a védjegybejelentés kellékeire megállapított rendelkezéseket [50. § (2) -(3b) bek.] kell megfelelően 
alkalmazni.  
(7) A védjegyoltalom megújítása kapcsán a megjelölés nem változtatható meg, az árujegyzék pedig nem bővíthető.  
65/A. §  
66. § (1) Ha a megújítási kérelem nem felel meg a 65. § -ban előírt követelményeknek - ideértve a megújítási díj 
megfizetését is -, a kérelmezőt hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre kell felhívni. Ha a megújít ási kérelem díját csak 
részben fizették meg, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kérelmezőt nyilatkozattételre hívja fel arra vonatkozóan, 
hogy a megújítást az árujegyzék mely részére nézve kéri.  
(2) A megújítási kérelmet el kell utasítani, ha a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére sem elégíti ki a felhívásban 
megjelölt követelményeket. Ha a kérelmező a felhívásra a kitűzött határidőben nem válaszol, a megújítási kérelmet 
visszavontnak kell tekintetni.  
(3) 
67. § (1) Ha a kérelem megfelel a 65. §- ban előírt követelményeknek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a 
védjegyoltalmat megújítja. Ha a megújítási kérelemben a védjegyoltalom megújítását csak az árujegyzékben szereplő 
egyes árukra vagy szolgáltatásokra nézve kérik, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegyoltalmat csak az 
árujegyzéknek erre a részére nézve újítja meg. A védjegyoltalom megújításának hatálya a védjegyoltalom lejártának 
napját követő napon kezdődik, a lejáratot követő megújítás esetén pedig erre a napra visszamenő hat állyal történik.  
(2) A védjegyoltalom megújítását be kell jegyezni a védjegylajstromba, és arról hatósági tájékoztatást kell közölni 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában.  
(3) 
A megosztási eljárás  
68. § (1) A védjegyjogosult -  az árujegyzék szétválasztásával - meghatározott áruk, illetve szolgáltatások 
tekintetében megoszthatja a védjegyoltalmat.  
(2) A védjegyoltalom megosztásához aszerint és annyi - egymással összhangban elkészített - kérelmet kell 
benyújtani és a megfelelő mellékletekkel  felszerelni, ahogyan és ahány részre az eredeti védjegy árujegyzékét szét 
kívánják választani.  
(3) A megosztás iránti kérelemben meg kell jelölni az eredeti védjegy lajstromszámát; a kérelemre és mellékleteire 
egyébként a védjegybejelentés kellékeire megállapított rendelkezéseket [50. § (2) -(3b) bek.] kell megfelelően 
alkalmazni.  
(4) A védjegyoltalom megosztásáért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 
jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától számí tott két hónapon belül.  
69. § (1) Ha a védjegyoltalom megosztására irányuló kérelem nem felel meg a 68. § (1) -(3) bekezdéseiben előírt 
követelményeknek, a védjegyjogosultat hiánypótlásra kell felhívni.  
(2) A megosztás iránti kérelmet el kell utasítani, ha a hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére sem elégíti ki a 
felhívásban megjelölt követelményeket. Ha a védjegyjogosult a felhívásra nem válaszol, a megosztásra irányuló 
kérelmet visszavontnak kell tekinteni.  
(3) Ha a megosztási kérelem díját nem fizett ék meg, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala figyelmezteti a 
védjegyjogosultat a törvény által megszabott határidőben történő hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a megosztás 
iránti kérelmet visszavontnak kell tekinteni.  
70. § (1) Ha a kérelem megfelel a 68. §- ban előírt követelményeknek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a 
védjegyoltalmat megosztja.  
(2) A védjegyoltalom megosztását be kell jegyezni a védjegylajstromba, és arról hatósági tájékoztatást kell közölni 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala h ivatalos lapjában.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a megosztást követően védjegyenként védjegyokiratot ad ki. Ehhez 
hozzáfűzi a lajstromkivonatot.  Lejárat és lemondás miatti megszűnés megállapítása  
71. § (1) 
(2) Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala végzéssel állapítja meg a védjegyoltalom megszűnését a védjegyjogosult 
lemondása (32. §) esetén.  
(3) A védjegyoltalomnak az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta [30. § (1) bek. a) pont], valamint a védjegyjogosult 
lemondása miatti megszűnését be kell jegy ezni a védjegylajstromba, és arról hatósági tájékoztatást kell közölni a 
Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában.  
A törlési eljárás  
72. § (1) A védjegy törlését a 33. § alapján -  a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel -  bárki kérheti a 
védjegyjogosulttal szemben.  
(2) A 4 -6. §-ok alapján csak a korábbi akadályozó jog vagy jogok jogosultja kérheti a védjegy törlését.  
(3) A kérelemben meg kell jelölni a 38. § (2b) bekezdésében meghatározott adatokat, a törlés alapjául szolgáló 
okokat, és mell ékelni kell az okirati bizonyítékokat. A törlési kérelem - ha nem a védjegy teljes egészében való törlését 
célozza - irányulhat a védjegy árujegyzékének egy részére is.  
(4) A törlési kérelemre az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól s zóló jogszabályban 
meghatározott díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától számított egy hónapon belül.  
(5) Ha a törlési kérelem nem felel meg a törvényben előírt feltételeknek, a kérelmezőt hiánypótlásra kell felhívni; 
ha pedig a kérelem díját nem fizett e meg, figyelmeztetni kell a törvényben meghatározott határidőben történő pótlásra. 
Ezek elmaradása esetén a törlési kérelmet visszavontnak kell tekinteni.  
73. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a védjegy törlése iránti kérelemmel kapcsolatban nyil atkozattételre 
hívja fel a védjegyjogosultat; majd írásbeli előkészítés után szóbeli tárgyalás alapján határoz a védjegy törléséről, a 
védjegyoltalom korlátozásáról vagy a kérelem elutasításáról. Ha a védjegyjogosult a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatalának  felhívására határidőben nem nyilatkozik, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a rendelkezésére álló 
adatok alapján, szóbeli tárgyalás megtartása nélkül dönt. Az eljárást befejező végzés vagy az egyezséget jóváhagyó 
határozat tárgyaláson kívül is meghozhat ó. A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által a kérelmező számára kitűzött 
határidő elteltét követően a törlés alapjául szolgáló okként nem jelölhető meg olyan ok, amelyet az említett határidőn 
belül nem jelöltek meg a törlés okaként. Az így megjelölt okot az eljárást befejező határozat meghozatalakor figyelmen 
kívül kell hagyni.  
(2) Ha a törlési kérelem a kérelmező korábbi védjegyével való ütközésen alapul, a későbbi védjegy jogosultjának 
kellő időben előterjesztett kérelmére a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hi vatala - feltéve, hogy a törlési kérelem 
benyújtásakor a korábbi védjegy lajstromozásától számított ötéves időszak eltelt - a kérelmezőt felhívja annak 
bizonyítására, hogy 
a) saját védjegyét a törlési kérelem benyújtásának napját megelőző ötéves időszakban  a törlési kérelemben említett, 
a védjegy árujegyzékében szereplő árukkal és szolgáltatásokkal összefüggésben a 18. § előírásainak megfelelően 
ténylegesen használta, vagy  
b) a használat elmaradása kellőképpen igazolható.  
(2a) Ha a korábbi védjegy tényleges  használatának megkezdésére a 18. § (1) -(3) bekezdésében előírt ötéves időszak 
a későbbi védjegy bejelentési napján vagy - igényelt elsőbbség esetén - elsőbbségi napján már eltelt, a kérelmezőnek 
a (2) bekezdésben foglaltakon túl azt is bizonyítania kell, hogy 
a) saját védjegyét a későbbi védjegybejelentés bejelentési napját vagy elsőbbségi napját megelőző ötéves időszakban 
a 18. § előírásainak megfelelően ténylegesen használta, vagy  
b) a használat elmaradása kellőképpen igazolható.  
(3) A védjegy nem törölh ető olyan törlési kérelem alapján, amellyel kapcsolatban a (2) -(2a) bekezdésben 
szabályozott bizonyítás sikertelen volt. Ha a korábbi védjegy jogosultja a védjegyet csak az árujegyzékben szereplő 
áruk vagy szolgáltatások egy részével összefüggésben használ ta a (2) -(2a) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, a 
törlési kérelem elbírálása szempontjából úgy kell tekinteni, mintha a védjegyet csak ezekre az árukra vagy 
szolgáltatásokra nézve lajstromozták volna.  
(4) Ha a kérelmező a (2) bekezdésben szabályozott f elhívásra nem válaszol, a törlési kérelmet visszavontnak kell 
tekinteni.  
(5) A tárgyalás folyamán hozott döntéseket a tárgyalás napján ki kell hirdetni, és a kihirdetést csak a határozatra 
nézve és csak akkor lehet - legfeljebb nyolc napra -  elhalasztani, ha ez az ügy bonyolultsága miatt feltétlenül szükséges. 
A kihirdetés határnapját ilyen esetben nyomban ki kell tűzni, és a határozatot a kihirdetés napjáig írásba is kell foglalni.  (6) A döntés kihirdetése a rendelkező rész és az indokok rövid ismertetéséb ől áll.  
(7) A döntést - kivéve, ha annak kihirdetését a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elhalasztotta - annak 
meghozatalától számított legkésőbb tizenöt napon belül kell írásba foglalni, és az írásba foglalást követő tizenöt napon 
belül kézbesíteni kell . 
73/A. § (1) A törlési eljárást bármelyik fél kérelmére gyorsítottan kell lefolytatni, ha a védjegy bitorlása miatt pert 
indítottak vagy a keresetlevél benyújtását megelőzően ideiglenes intézkedés iránti kérelmet terjesztettek elő, és ezt 
igazolják.  
(2) A  gyorsított eljárás iránti kérelemért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 
jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni e kérelem benyújtásától számított egy hónapon belül.  
(3) Ha a kérelem nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott követelményeknek, a gyorsított eljárást kérő felet 
hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre kell felhívni. A gyorsított eljárás iránti kérelmet el kell utasítani, ha az a 
hiánypótlás, illetve a nyilatkozat ellenére sem elégíti ki a törvénybe n meghatározott követelményeket. A gyorsított 
eljárás iránti kérelmet visszavontnak kell tekinteni, ha az azt előterjesztő fél a felhívásra a kitűzött határidőben nem 
válaszol.  
(4) Ha a gyorsított eljárást kérő fél nem fizeti meg e kérelem díját, figyelmeztetni kell a törvényben megszabott 
határidőben történő hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a gyorsított eljárás iránti kérelmet visszavontnak kell 
tekinteni.  
(5) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a gyorsított eljárást végzéssel rendeli el.  
(6) Gyorsí tott eljárás esetén - a 41. §- ban és a 73. § -ban foglaltaktól eltérően - 
a) hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre tizenöt napos határidő is kitűzhető;  
b) határidő -hosszabbítás csak különösen indokolt esetben adható;  
c) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala csak akkor tart szóbeli tárgyalást, ha a tényállás tisztázásához szükség van 
a felek együttes meghallgatására, vagy bármelyik fél ezt kellő időben kéri.  
74. § (1) Az egy védjegy ellen irányuló több törlési kérelmet lehetőség szerint egy eljárásban kell  elintézni.  
(2) A törlési kérelem visszavonása esetén - a 72. § (2) bekezdésében szabályozott eset kivételével - az eljárást 
hivatalból folytatni lehet. A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala ilyen esetben is a kérelem keretei között, a felek által 
korábban tett nyilatkozatok és állítások figyelembevételével jár el. A 72. § (2) bekezdésében szabályozott esetben a 
törlési eljárásban helye van egyezségnek.  
(3) A törlési eljárás költségeinek viselésére a vesztes felet kell kötelezni. Ha a védjegyjogosult a törlési eljárásra 
okot nem adott és a védjegyoltalomról -  legalább az árujegyzék érintett része vonatkozásában -  a bejelentés napjára 
visszaható hatállyal, a nyilatkozattételre [73. § (1) bek.] kitűzött határidő lejárta előtt lemond, az eljárási költséget a 
kérelmező viseli.  
(4) A védjegy törlését vagy a védjegyoltalom korlátozását be kell jegyezni a védjegylajstromba, és arról hatósági 
tájékoztatást kell közölni a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában.  
Használat hiánya, megkülönböztető képesség elvesztése vagy megtévesztővé 
válás miatt bekövetkező megszűnés megállapítása  
75. § (1) A védjegyoltalom megszűnésének megállapítását a védjegy használatának hiánya miatt a 18. és 34. § -ok 
alapján, a megjelölés megkülönböztető képességének elvesztése, illetve megtévesztővé válása miatt a 35. § alapján a 
védjegyjogosulttal szemben, bárki kérheti.  
(2) A kérelemben meg kell jelölni a 38. § (2b) bekezdésében meghatározott adatokat, a megszűnés okait, és 
mellékelni kell az okirati bizonyítékokat. Ha a 30. § (2) bekezdése alapján a megszűnés megállapítását a 30. § (1) 
bekezdés d) vagy e) pontjában meghatározott időpontnál korábbi időpontokra visszaható hatállyal kérik, erre a 
kérelemben utalni kell. Ha a megszűnés megállapítását a védjegy használatának hiánya miat t kérik, a védjegyjogosultat 
terheli annak bizonyítása, hogy a védjegyet a 18. § előírásainak megfelelően használta. A kérelem - ha nem a 
védjegyoltalom teljes egészében való megszűnésének megállapítását célozza - irányulhat a védjegy árujegyzékének 
egy ré szére is.  
(3) A megszűnés megállapítására irányuló kérelemre az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól 
szóló jogszabályban meghatározott díjat kell fizetni a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül.  
(4) Ha a megszűnés megállap ítása iránti kérelem nem felel meg a törvényben előírt feltételeknek, a kérelmezőt 
hiánypótlásra kell felhívni; ha pedig a kérelem díját nem fizette meg, figyelmeztetni kell a törvényben meghatározott 
határidőben történő pótlásra. Ezek elmaradása esetén a megszűnés megállapítására irányuló kérelmet visszavontnak 
kell tekinteni.  
76. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a megszűnés megállapítása iránti kérelemmel kapcsolatban nyilatkozattételre hívja fel a védjegyjogosultat, majd - ha a védjegyjogosult a felhívásra határidőben nyilatkozik - 
írásbeli előkészítés után szóbeli tárgyalás alapján határoz a védjegyoltalom használat hiánya, megkülönböztető 
képesség elvesztése, illetve megtévesztővé válás miatti megszűnésének - teljes körű vagy részleges - megál lapításáról 
vagy a kérelem elutasításáról. Ha a védjegyjogosult a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának felhívására határidőben 
nem nyilatkozik, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a rendelkezésére álló adatok alapján, szóbeli tárgyalás 
megtartása nélkül dönt. Az eljárást befejező végzés tárgyaláson kívül is meghozható. A tárgyalás folyamán hozott 
döntések kihirdetésére, írásba foglalására és kézbesítésére a 73. § (5) -(7) bekezdését alkalmazni kell.  
(2) Az egy védjegy ellen irányuló több megszűnés -megállap ítási kérelmet, valamint a törlési és a megszűnés 
megállapítására irányuló kérelmeket lehetőség szerint egy eljárásban kell elintézni.  
(3) A megszűnés megállapítására irányuló kérelem visszavonása esetén az eljárást hivatalból folytatni lehet. A 
Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala ilyen esetben is a kérelem keretei között, a felek által korábban tett nyilatkozatok 
és állítások figyelembevételével jár el.  
(4) A megszűnés megállapítására irányuló eljárás költségeinek viselésére a vesztes felet kell kötelezni.  Ha a 
védjegyjogosult az oltalom megszűnésének megállapítására irányuló eljárásra okot nem adott és a védjegyoltalomról 
- legalább az árujegyzék érintett része vonatkozásában - a bejelentés napjára visszaható hatállyal, az (1) bekezdés 
szerinti nyilatkozattételre kitűzött határidő lejárta előtt lemond, az eljárási költséget a kérelmező viseli.  
(5) A védjegyoltalomnak a használat hiánya, a megkülönböztető képesség elvesztése, a megtévesztővé válás miatti 
teljes körű vagy részleges megszűnését be kell jegyezn i a védjegylajstromba, és arról hatósági tájékoztatást kell közölni 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában.  
HARMADIK RÉSZ  
AZ EURÓPAI UNIÓS VÉDJEGYRENDSZERRE VONATKOZÓ 
RENDELKEZÉSEK  
X/A. Fejezet  
AZ EURÓPAI UNIÓS VÉDJEGY ÉS AZ EURÓPAI UNIÓS 
VÉDJEGYBEJELENTÉS  
Általános szabályok  
76/A. § E törvény alkalmazásában  
a) 
b) európai uniós védjegy: az európai uniós védjegyrendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott védjegy;  
c) európai uniós védjegybejelentés: az európai uniós védjegyrendelet alapján tett - európai uniós védjegy 
lajstromozására irányuló -  bejelentés.  
76/B. §  
76/C. §  
Az európai uniós védjegy bitorlásának jogkövetkezményei  
76/D. § Az európai uniós védjegy bitorlására -  az európai uniós védjegyrendelet 14. cikkében foglaltakkal 
összhangban - ugyanazokat a jogkövetkezményeket kell alkalmazni, mint a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által 
e törvény alapján lajstromozott védjegy bitorlására.  
Nemzeti bejelentéssé való átalakítás  76/E. § (1) Európai uniós védjegybejelentés vagy európa i uniós védjegy átalakítására irányuló -  az európai uniós 
védjegyrendelet 140. cikk (5) bekezdése alapján megküldött -  kérelem alapján a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 
a VII -IX. fejezetek rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával - a (2) -(5) bekezdések ben meghatározott feltételekkel 
- megindítja a védjegy lajstromozására irányuló eljárást.  
(2) A bejelentési díjat [50. § (4) bek.] az (1) bekezdés szerinti kérelemnek a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához 
történő beérkezésétől számított két hónapon belül  kell megfizetni.  
(3) Az (1) bekezdés szerinti kérelem és mellékleteinek magyar nyelvű fordítását a kérelemnek a Szellemi Tulajdon 
Nemzeti Hivatalához történő beérkezésétől számított négy hónapon belül kell a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatalához benyújtan i. E fordítást a IX. fejezet rendelkezéseinek alkalmazásában az 50. § (5) bekezdése alapján 
benyújtandó fordításnak kell tekinteni.  
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az (1) bekezdés szerinti kérelem beérkezéséről - az 56. § (4) 
bekezdésében előírt f igyelmeztetés megküldésével egyidejűleg - értesíti a kérelmezőt.  
(5) A bejelentési napot, az elsőbbséget és a szenioritást az európai uniós védjegyrendelet 139. cikk (3) bekezdésével 
összhangban kell megállapítani. Az 50. § (3b) bekezdését az európai uniós  védjegyrendelet 141. cikk (2) bekezdésében 
foglaltakra figyelemmel kell alkalmazni.  
(6) Európai uniós védjegy átalakítására irányuló kérelem alapján az (1) bekezdés szerint megindult eljárásban -  a 
bejelentési díj megfizetését és a (3) bekezdésben előírt fordítás benyújtását követően - a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala az európai uniós védjegyet további vizsgálat nélkül e törvény alapján lajstromozza (64. §).  
(7) Az európai uniós védjegybejelentés vagy az európai uniós védjegy nemzeti védjegybejelentéss é való 
átalakítására irányuló kérelem vizsgálatára és az (1) bekezdés alapján megindult eljárásra egyebekben a VII -IX. 
fejezetek rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.  
Az európai uniós védjeggyel kapcsolatban igényelt szenioritás  
76/F. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által e törvény alapján lajstromozott védjegy, amelynek 
szenioritását igényelték európai uniós védjeggyel kapcsolatban az európai uniós védjegyrendelet 39. és 40. cikke 
alapján, és amelynek oltalma megszűnt az oltalmi idő  megújítás nélküli lejárta vagy lemondás miatt  
a) törölhető, vagy 
b) oltalmának megszűnése a használat hiánya, vagy a megjelölés megkülönböztető képességének elvesztése vagy 
megtévesztővé válása miatt megállapítható,  
ha a törlés, illetve a megszűnés megáll apításának feltételei a védjegyoltalom korábbi megszűnésének napján fennálltak.  
(1a) Ha az (1) bekezdés szerinti esetekben a védjegyet törlik vagy a védjegyoltalom megszűnését megállapítják, a 
szenioritás hatályát veszti.  
(2) A védjegylajstromban fel kell tüntetni, hogy a védjegy szenioritását igényelték európai uniós védjeggyel 
kapcsolatban. A szenioritás elvesztését szintén be kell jegyezni a védjegylajstromba.  
(3) A védjeggyel kapcsolatos minden tényt és körülményt -  különösen a használati engedélyt, a j elzálogjogot, 
valamint a védjegyhez kapcsolódó és a védjegyoltalomból eredő jogok más megterhelését, továbbá e jogok átszállását 
és átruházását - be kell jegyezni a védjegylajstromba azt követően is, hogy az oltalmi idő megújítás nélküli lejárta vagy 
lemon dás miatt megszűnt annak a védjegynek az oltalma, amelynek szenioritását európai uniós védjeggyel 
kapcsolatban igényelték.  
(4) 
76/G. § 
Európai uniós védjegybíróság  
76/H. § (1) Magyarországon a Fővárosi Törvényszék jár el első fokon - a 78. § (2) bekezdésében meghatározott 
összetételben - az európai uniós védjegyrendelet 123. cikk (1) bekezdésében meghatározott európai uniós 
védjegybíróságként.  
(2) A Fővárosi Törvényszék határozata elleni fellebbezés elbírálása - másodfokon eljáró európai uniós 
védjegybírósá gként - a Fővárosi Ítélőtábla hatáskörébe tartozik.  
NEGYEDIK RÉSZ  A VÉDJEGYEK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSÁRA VONATKOZÓ 
RENDELKEZÉSEK  
X/B. Fejezet  
A NEMZETKÖZI VÉDJEGYBEJELENTÉSEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS 
SZABÁLYOK  
Általános szabályok  
76/I. § (1) E törvény alkalma zásában  
a) nemzetközi védjegybejelentés: az 1891. évi április hó 14- én kelt, a védjegyek nemzetközi lajstromozásáról szóló 
Madridi Megállapodás (e rész alkalmazásában a továbbiakban: Megállapodás), valamint a Megállapodáshoz 
kapcsolódó, 1989. évi június hó 27-én kelt Jegyzőkönyv (a továbbiakban: Jegyzőkönyv) alapján tett védjegybejelentés;  
b) Nemzetközi Iroda: a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája;  
c) nemzetközi lajstrom: a Megállapodás, illetve a Jegyzőkönyv alapján bejelentett védjegyekről a Nemzetközi Iroda 
által vezetett nyilvántartás;  
d) Magyarországot megjelölő bejelentés: az a nemzetközi védjegybejelentés, amelyben az oltalmat Magyarország 
területére kiterjedően igénylik; 
e) származási hivatal : a Jegyzőkönyv 2. cikk (2) bekezdése s zerinti származási ország hivatala.  
(2) Ahol e törvény a Megállapodás, illetve a Jegyzőkönyv alkalmazására utal, azon a Megállapodáshoz és a 
Jegyzőkönyvhöz kapcsolódó Közös Végrehajtási Szabályzat alkalmazását is érteni kell.  
(3) A nemzetközi védjegybejelentések tekintetében a Megállapodás, illetve a Jegyzőkönyv eltérő rendelkezése 
hiányában - az e részben (X/B -X/C. fejezetekben) foglalt eltérésekkel - e törvény rendelkezéseit kell megfelelően 
alkalmazni.  
(4) 
X/C. Fejezet  
NEMZETKÖZI VÉDJEGYBEJELENTÉSEK  
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján benyújtott bejelentések  
76/J. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához benyújtott védjegybejelentés, valamint a Szellemi Tulajdon 
Nemzeti Hivatala által lajstromozott védjegy jogosultja a Szellemi Tu lajdon Nemzeti Hivatala mint származási hivatal 
útján - a Jegyzőkönyv alapján - nemzetközi védjegybejelentést tehet a Nemzetközi Irodához.  
(2) Ha a nemzetközi védjegybejelentést az (1) bekezdésben említett védjegy lajstromozása előtt nyújtják be, a 
bejelentő nyilatkozhat úgy, hogy a nemzetközi védjegybejelentést az (1) bekezdésben említett védjegy alapján kívánja 
megtenni. Ebben az esetben a benyújtás napjának a védjegy lajstromozásának napját kell tekinteni.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala akkor továbbítja a nemzetközi védjegybejelentést, ha a bejelentő  
a) belföldön valóságos és működő ipari vagy kereskedelmi telephellyel rendelkezik,  
b) lakóhelye belföldön van, vagy 
c) magyar állampolgár.  
(4) A nemzetközi védjegybejelentést a Szellemi Tulaj don Nemzeti Hivatalánál mint származási hivatalnál a 
Jegyzőkönyvben előírt alaki követelményeknek megfelelően, az abban előírt módon és nyelvek egyikén kell 
benyújtani.  
(5) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felhívására a bejelentő köteles igazolni, hogy  a (2) bekezdés szerint nemzetközi védjegybejelentés benyújtására jogosult. Ennek elmaradása esetén a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 
a nemzetközi bejelentés továbbítására irányuló kérelmet elutasítja.  
76/K. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a nemzetközi védjegybejelentés továbbítását megelőzően 
megvizsgálja, hogy 
a) a bejelentés tartalmazza -e a 76/J. § (1) bekezdésében említett védjegy lajstromszámát vagy ügyszámát;  
b) benyújtották -e a továbbításra irányuló kérelmet, valamint azt, hogy az tartalmazza -e a 38. § (2b) bekezdésében 
meghatározott adatokat; a bejelentés tartalmazza- e a bejelentő azonosítására alkalmas adatokat, a megjelölést, valamint 
az árujegyzéket;  
c) a bejelentés adatai megegyeznek -e a 76/J. § (1) bekezdésében említett védjegynek a védjegylajstromban szereplő 
adataival;  
d) a bejelentés tartalmazza -e azon országok megjelölését, amelyek területére az oltalom kiterjesztését igénylik;  
e) a bejelentést a Jegyzőkönyvben előírt nyelven és módon nyújtották -e be;  
f) a bejelentés tartalmazza- e a bejelentő, illetve képviselője aláírását.  
(2) Ha a továbbításra irányuló kérelem vagy a bejelentés nem felel meg az (1) bekezdés a) -c), illetve f) pontjaiban 
meghatározott követelményeknek - kivéve, ha a bejelentésben az árujegyzék szűkebb, mint a 76/ J. § (1) bekezdésében 
említett védjegy árujegyzéke -, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felhívja a bejelentőt a hiányok pótlására. Ennek 
során a bejelentőt figyelmeztetni kell arra, hogy ha a kérelem benyújtását követő két hónapon belül a bejelentés nem  
érkezik be a Nemzetközi Irodához, a nemzetközi lajstromozás napja nem a kérelem benyújtásának a napja, hanem a 
Nemzetközi Irodához történő beérkezés napja lesz.  
(3) A (2) bekezdés szerinti hiánypótlás eredménytelensége esetén a Szellemi Tulajdon Nemzeti H ivatala a 
nemzetközi védjegybejelentés továbbítására irányuló kérelmet elutasítja.  
(4) Ha a bejelentés nem felel meg az (1) bekezdés d) -e) pontjaiban meghatározott követelményeknek, a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatala felhívja a bejelentőt a hiányok pótlására. Ennek elmaradása esetén a nemzetközi bejelentést 
a bejelentő által benyújtott formában kell továbbítani a Nemzetközi Irodához.  
76/L. § (1) A nemzetközi védjegybejelentés továbbításáért a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához az 
iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban meghatározott továbbítási díjat, valamint 
a nemzetközi bejelentéssel kapcsolatban a Nemzetközi Irodához a Jegyzőkönyvben meghatározott nemzetközi díjat 
kell fizetni.  
(2) Az (1) bekezdésben eml ített továbbítási díj a nemzetközi védjegybejelentés benyújtásának napján esedékes. Ha 
a díjat az esedékességet követő egy hónapon belül nem fizetik meg, a nemzetközi védjegybejelentés továbbítására 
irányuló kérelmet visszavontnak kell tekinteni.  
(3) Az (1 ) bekezdésben említett nemzetközi díjat közvetlenül a Nemzetközi Irodához, a Jegyzőkönyvben előírt 
határidőn belül és az ott megszabott módon kell megfizetni.  
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján benyújtott nemzetközi védjegybejelentés esetén a 
védjegylajstromban fel kell tüntetni a nemzetközi lajstromozás napját és számát.  
A nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztése a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatala útján  
76/M. § (1) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a Jegyzőkönyv s zerint a jogosult szerződő államának hivatala, 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztését lehet 
kérni.  
(2) Az oltalom utólagos kiterjesztésére irányuló kérelmet a Jegyzőkönyvben előírt alak i követelményeknek 
megfelelően, a Jegyzőkönyvben előírt módon és nyelven kell benyújtani.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az oltalom utólagos kiterjesztésére irányuló kérelem továbbítását 
megelőzően megvizsgálja, hogy  
a) benyújtották -e a továbbításra irányuló kérelmet, valamint azt, hogy az tartalmazza -e a 38. § (2b) bekezdésében 
meghatározott adatokat; az oltalom utólagos kiterjesztésére irányuló kérelem pedig tartalmazza -e a jogosult, illetve 
képviselője aláírását;  
b) az oltalom utólagos  kiterjesztésére irányuló kérelmet a Jegyzőkönyvben előírt módon nyújtották -e be.  
(4) Ha a továbbításra irányuló kérelem vagy az oltalom utólagos kiterjesztésére irányuló kérelem nem felel meg a 
(3) bekezdés a) pontjában meghatározott követelményeknek, a S zellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felhívja a 
kérelmezőt a hiányok pótlására. Ennek elmaradása esetén a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a továbbításra 
irányuló kérelmet elutasítja.  
(5) Ha az oltalom utólagos kiterjesztésére irányuló kérelem nem felel meg  a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott követelménynek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felhívja a kérelmezőt a hiányok pótlására. Ennek elmaradása 
esetén az oltalom utólagos kiterjesztésére irányuló kérelmet a kérelmező által benyújtott formában k ell továbbítani a 
Nemzetközi Irodához.  
(6) Az oltalom utólagos kiterjesztésére irányuló kérelem tekintetében megfelelően alkalmazni kell a 76/L. § -ban 
foglalt rendelkezéseket.  
(7) Az (1)- (6) bekezdésben foglalt rendelkezéseket megfelelően kell alkalmazni, ha a nemzetközi 
védjegybejelentéssel vagy a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalommal kapcsolatos változásnak a nemzetközi 
lajstromba való bejegyzése iránt a Jegyzőkönyv alapján a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján terjesztik elő a 
kérelmet.  
A Magyarországot megjelölő bejelentések  
76/N. § (1) A Magyarországot megjelölő bejelentésnek a nemzetközi lajstromozásnak a Jegyzőkönyv 3. cikkének 
(4) bekezdése, illetve a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom utólagos kiterjesztésének a Jegyzőkönyv 3ter 
cikkének (2) bekezdése alapján meghatározott napjától ugyanaz a hatálya, mint a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatalához szabályszerűen benyújtott védjegybejelentésnek.  
(2) A Magyarországot megjelölő bejelentés alapján történő nemzetközi lajstromozással - az (1)  bekezdésben 
megjelölt naptól kezdődően - ugyanolyan hatályú oltalom keletkezik, mint a 64. § szerinti lajstromozással, amennyiben 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a Jegyzőkönyv 5. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a megjelölés 
Magyarországra kiter jedő oltalmát nem utasítja el, vagy az elutasítást visszavonja.  
(3) A Magyarországot megjelölő bejelentésekre vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell, ha a 
nemzetközi lajstromozásból eredő oltalomnak Magyarországra való utólagos kiterjesztését kérik.  
(4) A Magyarországot megjelölő bejelentés nemzetközi lajstromozását követően a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala is megtekinthetővé teszi annak közzétett tartalmát, és hozzáférést biztosít a nemzetközi lajstromnak a 
bejelentésre vonatkozó bejegyzéseihez.  
76/O. § (1) A Magyarországot megjelölő bejelentés meghirdetésére a nemzetközi védjegybejelentés következő 
adatainak közlésével kerül sor:  
a) a megjelölés;  
b) a bejelentés nemzetközi lajstromszáma;  
c) a Nemzetközi Iroda hivatalos lapjában történő k özzététel napja, valamint a közzétételt tartalmazó lap száma.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a Magyarországot megjelölő bejelentést az (1) bekezdés szerint a 
nemzetközi lajstromozásról szóló értesítést követően hirdeti meg.  
76/P. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a Magyarországot megjelölő bejelentés tekintetében elkészíti a 
60. § szerinti kutatási jelentést, és elvégzi a 61. § szerinti érdemi vizsgálatot.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kutatási jelentést a Nemzetközi Iroda út ján küldi meg a bejelentőnek.  
(3) A Magyarországot megjelölő bejelentés tekintetében a 61/B. § (1) bekezdésének alkalmazásában a felszólalás 
határidejét a 76/O. § (1) bekezdése alapján történő meghirdetés napjától kell számítani.  
(4) Ha a nemzetközi védjeg ybejelentés nem felel meg a 61. § (2) bekezdése alapján vizsgált követelményeknek, 
vagy azzal kapcsolatban felszólalást nyújtottak be, erről a Jegyzőkönyvben meghatározott módon és határidőn belül 
értesíteni kell a Nemzetközi Irodát (ideiglenes elutasítás) . Az értesítésben a nyilatkozattételre legalább három hónapos 
határidőt kell kitűzni, amely a lejárat előtt előterjesztett kérelemre meghosszabbítható.  
(5) Ha a bejelentő a felhívásra a kitűzött határidőben nem válaszol, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatal a - kivéve, 
ha az (5a) bekezdés alkalmazásának van helye - értesíti a Nemzetközi Irodát arról, hogy a megjelölés Magyarországra 
kiterjedő oltalmát elutasítja (végleges elutasítás), vagy arról, hogy az oltalmat csak részben ismeri el. Az értesítéseket 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a végleges elutasításról vagy az oltalom részben történő elismeréséről szóló 
döntés jogerőre emelkedését követően küldi meg a Nemzetközi Irodának. Az oltalom részben történő elismerése esetén 
a lajstromozás napjának a döntés  keltezésének napját kell tekinteni.  
(5a) Ha a bejelentő olyan felhívásra nem válaszol a kitűzött határidőben, amelyet a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala kizárólag felszólalás alapján adott ki, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a rendelkezésre álló ad atok 
alapján határoz a védjegy lajstromozásának kérdésében, és ennek megfelelő - végleges elutasításról szóló vagy az (5e) 
bekezdés szerinti -  értesítést küld a Nemzetközi Irodának.  
(5b) Ha a bejelentő a felhívásra válaszol, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hiv atala folytatja az érdemi vizsgálatot, és 
annak alapján határoz a védjegy lajstromozásának kérdésében. Ha ennek alapján a védjegybejelentés elutasításának 
[61. § (4) bek., 61/H. § (2) bek.] volna helye, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az erről szóló d öntés jogerőre 
emelkedését követően értesíti a Nemzetközi Irodát arról, hogy a megjelölés Magyarországra kiterjedő oltalmát elutasítja (végleges elutasítás).  
(5c) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala nem ad ki ideiglenes elutasítást és az (5d) bekezdés alapján sem küld 
értesítést a Nemzetközi Irodának, a lajstromozás napjának az ideiglenes elutasításra nyitva álló határidő elteltét követő 
napot kell tekinteni.  
(5d) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az ideiglenes elutasításra nyitva álló határidő le járta előtt úgy találja, 
hogy nincs helye ideiglenes elutasítás kiadásának, haladéktalanul értesíti a Nemzetközi Irodát az oltalom elismeréséről. 
A lajstromozás napjának az oltalom elismeréséről szóló értesítés keltezésének napját kell tekinteni.  
(5e) Ha a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az ideiglenes elutasítást az érdemi vizsgálatot követően egészben 
vagy részben visszavonja, a visszavonásról szóló döntés jogerőre emelkedését követően értesíti a Nemzetközi Irodát 
az oltalom egészben vagy részben történ ő elismeréséről. A lajstromozás napjának a visszavonásról szóló döntés 
keltezésének napját kell tekinteni.  
(6)-(7) 
(8) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala - a 48. § megfelelő alkalmazásával - bejegyzi a védjegylajstromba, hogy 
a Jegyzőkönyv 4bis cikke alapján a nemzetközi lajstromozás a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által lajstromozott 
védjegy helyébe lépett.  
Átruházás és használati engedély hatályának elutasítása  
76/R. § (1) Ha a nemzetközi lajstromozásból eredő, Magyarország területére kiterjedő olt alom tekintetében a 
nemzetközi lajstromba bejegyzett átruházás, illetve használati engedély tárgyában a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala úgy találja, hogy az átruházás, illetve a használati engedély - részben vagy egészben - e törvény 
rendelkezéseibe ütk özik, erről a Megállapodásban és a Jegyzőkönyvben meghatározott módon és határidőn belül - a 
Nemzetközi Iroda útján -  értesíti a bejelentőt.  
(2) A változás hatályának elutasításáról szóló értesítésben meg kell jelölni az elutasítás okait, illetve terjedelm ét. 
A nemzetközi védjegy érvénytelenítése  
76/S. § A nemzetközi védjegynek a Jegyzőkönyv 5. cikkének (6) bekezdésében szabályozott érvénytelenítésén e 
törvény alkalmazásában a védjegy törlését és a védjegyoltalom megszűnésének megállapítását kell érteni.  
Kiegészítő lajstrom  
76/T. § A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a Magyarországot megjelölő bejelentések tekintetében kiegészítő 
lajstromot vezet, amelybe a nemzetközi lajstromba a Megállapodás és a Jegyzőkönyv szerint be nem jegyezhető 
tényeket és körülmény eket kell bejegyezni.  
A nemzetközi lajstromozás átalakítása nemzeti védjegybejelentéssé  
76/U. § (1) A Jegyzőkönyv 9quinquies cikke szerinti átalakítási kérelmet a nemzetközi lajstromozás törlésének 
napjától számított három hónapon belül kell benyújtani a S zellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához.  
(2) Az átalakításra irányuló kérelem benyújtását követő négy hónapon belül be kell nyújtani az árujegyzék magyar 
nyelvű fordítását, valamint két hónapon belül meg kell fizetni a bejelentési díjnak az iparjogvédelmi elj árások 
igazgatási szolgáltatási díjairól szóló jogszabályban meghatározott mértékű átalakítási díjat. Ezek elmaradása esetén 
az átalakításra irányuló kérelmet visszavontnak kell tekinteni.  
(3) Egyebekben az átalakításra irányuló kérelem tekintetében a VII -IX. fejezetek rendelkezéseit kell megfelelően 
alkalmazni; ha azonban a nemzetközi lajstromozást a 76/P. § (5) és (5c) -(5e) bekezdéseiben meghatározott valamely 
lajstromozási napot követően törlik, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a megjelölést a 61 -63. §- okban foglalt 
rendelkezések alkalmazása nélkül védjegyként lajstromozza. Ebben az esetben a lajstromozás napjának a 76/P. § (5) 
és (5c) -(5e) bekezdései alapján meghatározott napot kell tekinteni.  
X/D. Fejezet  
76/V -76/Z. § ÖTÖDIK RÉSZ  
BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS VÉDJEGYÜGYEKBEN  
XI. Fejezet  
A SZELLEMI TULAJDON NEMZETI HIVATALA DÖNTÉSEINEK 
FELÜLVIZSGÁLATA  
Megváltoztatási kérelem  
77. § (1) A bíróság kérelemre megváltoztathatja a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának  
a) a 46/A. § (3) bekezdésében felsorolt döntéseit ; 
b) az eljárást felfüggesztő és a védjegylajstromba való bejegyzés tárgyában hozott döntését;  
c) az iratbetekintést kizáró vagy korlátozó azt a végzését, amellyel szemben az Ákr. rendelkezései szerint önálló 
jogorvoslatnak van helye;  
d) az eljárás megindítására irányuló kérelmet benyújtó ügyfélen kívüli ügyféli jogállást megtagadó végzését;  
e) az eljárási bírságot kiszabó, valamint az eljárási költség megállapításának és viselésének kérdésében hozott 
döntését.  
(2) Az eljárási bírságot kiszabó, valam int az eljárási költség megállapításával és viselésével kapcsolatos döntés ellen 
előterjesztett megváltoztatási kérelemnek nincs halasztó hatálya a döntés többi - a megváltoztatási kérelemben nem 
támadott - rendelkezése tekintetében, és nem akadályozza meg  azok jogerőre emelkedését.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának az (1) bekezdésben nem említett végzése csak az (1) bekezdésben 
felsorolt döntésekkel szemben előterjesztett megváltoztatási kérelemben támadható meg.  
(4) A döntés megváltoztatását kér heti: 
a) aki a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala előtti eljárásban ügyfélként vett részt;  
b) akit az iratbetekintésből kizártak vagy abban korlátoztak;  
c) akitől az ügyféli jogállást megtagadták.  
(5) A védjegy lajstromozása és törlése kérdésében hozott határozat megváltoztatását az ügyész a 3. § (1) 
bekezdésének a) és b) pontjai, illetve a 3. § (2) bekezdése alapján kérheti. A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala előtti 
eljárás egyéb résztvevője saját jogán önálló megváltoztatási kérelemmel élhet a döntés rá vonatkozó rendelkezése, 
illetve a rá vonatkozó döntés ellen.  
(6) A megváltoztatási kérelem benyújtásának vagy ajánlott küldeményként való postára adásának határideje -  a (7) 
és a (8) bekezdésben szabályozott kivételekkel - a döntésnek a féllel, illetve az eljárás egyéb résztvevőjével való 
közlésétől számított harminc nap.  
(7) A megváltoztatási kérelem előterjesztésének harmincnapos határidejét az igazolási kérelmet elutasító vagy be 
nem nyújtottnak tekintő végzés közlésétől kell számítani, ha  
a) ez a későb bi, mint a (6) bekezdés szerinti döntés közlésének napja és  
b) az igazolási kérelmet olyan mulasztás kimentésére terjesztették elő, amely közvetlenül a (6) bekezdés szerinti 
döntés alapjául szolgált.  
(8) 
(9) A megváltoztatási kérelem a Szellemi Tulajdon Ne mzeti Hivatalánál nyújtható be, amely azt a védjegyügy 
irataival együtt - a (10) bekezdésben szabályozott eset kivételével - tizenöt napon belül továbbítja a bírósághoz. Ha az 
eljárásban ellenérdekű fél vett részt, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a me gváltoztatási kérelem továbbításáról 
egyidejűleg az ellenérdekű felet is értesíti.  
(10) Ha a megváltoztatási kérelem elvi jelentőségű jogkérdést vet fel, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala e 
kérdésben írásbeli nyilatkozatot tehet, és azt a megváltoztatás i kérelemmel, valamint a védjegyügy irataival együtt 
harminc napon belül továbbítja a bírósághoz.  
(11) A megváltoztatási kérelem bevezető részében fel kell tüntetni:  a) az eljáró bíróság megnevezését,  
b) a kérelmező 38. § (2b) bekezdésében meghatározott azonosító adatait, illetve amennyiben van ellenérdekű fél, 
annak az ismert azonosító adatait, és  
c) a kérelmező jogi képviselőjének a 38. § (2b) bekezdésében meghatározott azonosító adatait és biztonságos 
kézbesítési szolgáltatási címét.  
(11a) A megváltoztat ási kérelem érdemi részében fel kell tüntetni:  
a) a megváltoztatási kérelemmel érintett döntés számát, szükség esetén - ha rendelkezésre áll -  a lajstromszámot, 
valamint a döntésnek a megváltoztatási kérelem által érintett rendelkezését vagy részét,  
b) a döntés bíróság általi megváltozatására irányuló határozott kérelmet, valamint  
c) a döntés megváltoztatásának szükségességét alátámasztó indokokat az ezeket alátámasztó bizonyítékokkal és a 
jogalap megjelölésével.  
(11b) A megváltoztatási kérelem záró részében fel kell tüntetni:  
a) a bíróság hatáskörét és illetékességét megalapozó tényeket és jogszabályhelyet,  
b) a megfizetett illeték összegét és megfizetésének módját, vagy az eljárási illeték részleges megfizetése esetén a 
költségkedvezmény engedélyezése irán ti kérelmet, illetve jogszabály által biztosított illetékfizetés alóli mentesülés 
esetén az ennek alapjául szolgáló tényeket és jogszabályhelyet,  
c) a meghatalmazott képviseleti jogát megalapozó tényeket és jogszabályhelyet, valamint  
d) a záró részben feltüntetett tényeket alátámasztó bizonyítékokat.  
(12) Ha a megváltoztatási kérelmet elkésetten nyújtották be, az igazolási kérelem tárgyában a bíróság határoz.  
Hatáskör és illetékesség  
78. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntésének megváltoztat ására irányuló eljárás lefolytatására a 
Fővárosi Törvényszék kizárólagosan illetékes.  
(2) A Fővárosi Törvényszék három hivatásos bíróból álló tanácsban jár el.  
(3) 
A megváltoztatási kérelemmel kapcsolatos eljárásra irányadó szabályok  
79. § A bíróság a Szel lemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntésének megváltoztatására irányuló kérelmet nemperes 
eljárásban - az e törvényben foglalt eltérő rendelkezések alkalmazásával - bírálja el. Azokra az eljárási kérdésekre, 
amelyeket e törvény eltérően nem szabályoz, a Pp. s zabályait a nemperes eljárás sajátosságaiból eredő eltérésekkel és 
a bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint egyes bírósági nemperes eljárásokról 
szóló törvénynek a bírósági polgári nemperes eljárásokra vonatkozó általáno s rendelkezéseit kell alkalmazni.  
Nyilvánosság  
80. § A bíróság a tárgyalásról a nyilvánosságot a fél kérelmére a Pp. -ben meghatározott feltételek hiányában is 
kizárhatja.  
Kizárás  
81. § (1) A Pp. -ben meghatározott eseteken kívül az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet 
részt, aki  
a) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntésének meghozatalában részt vett;  
b) az a) pontban említett személynek a Ptk. szerinti hozzátartozója.  
(2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit a jegyzőkönyvvezetők és a s zakértők kizárására is alkalmazni kell.  
A felek és az eljárás más résztvevői  
82. § (1) A kérelmező a bírósági eljárásban félként vesz részt. Az eljárást indító ügyészt megilletik mindazok a 
jogok, amelyek a felet megilletik, egyezséget azonban nem köthet, jogról nem mondhat le, illetőleg jogokat nem 
ismerhet el.  
(2) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala előtti eljárásban ellenérdekű ügyfél is részt vett, a bírósági eljárást ellene kell megindítani.  
83. § Ha a közös védjegyoltalom valamely jogosultja a véd jegyoltalom fenntartása és védelme érdekében önállóan 
lép fel, illetve az eljárást csak az egyik védjegyjogosult ellen indították meg, a bíróság értesíti a többi védjegyjogosultat , 
hogy az eljárásba védjegyjogosult társuk mellett beléphetnek.  
84. § (1) Aki nek jogi érdeke fűződik ahhoz, hogy a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntésének 
megváltoztatására irányuló eljárás miként dőljön el, az eljárásba - annak jogerős befejezéséig - az azonos érdekű fél 
mellett beavatkozhat.  
(2) A beavatkozó -  az egyezséget , az elismerést és a jogról való lemondást kivéve - minden cselekményre jogosult, 
amelyet az általa támogatott fél megtehet, cselekményeinek azonban csak annyiban van hatálya, amennyiben a 
beavatkozó cselekményei a fél cselekményeivel nem állnak ellentétbe n. 
(3) A beavatkozó és a fél közötti jogvitát az eljárás során nem lehet elbírálni.  
Képviselet  
85. § (1) Az eljárás során meghatalmazottként, ideértve a 85/A. § szerinti jogi képviseletet is, szabadalmi ügyvivő 
is eljárhat.  
(2) A szabadalmi ügyvivőnek vagy  ügyvédnek - akár belföldön, akár külföldön -  adott meghatalmazás 
érvényességéhez elegendő, ha azt a meghatalmazó aláírta.  
85/A. § A bíróság előtti eljárásban a jogi képviselet kötelező, ideértve a jogorvoslati eljárásokat is.  
Eljárási költség  
86. § (1) Ha  a bírósági eljárásban ellenérdekű fél is részt vett, az eljárási költségek előlegezésére, illetve viselésére 
a perköltségre vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.  
(2) Ellenérdekű fél hiányában a költségeket a kérelmező előlegezi, illetve v iseli.  
(3) Az eljárási költséghez hozzá kell számítani a felet képviselő szabadalmi ügyvivő készkiadásait és munkadíját is.  
Mulasztás  
87. § Ha a kérelmező, illetve egyik fél sem jelenik meg a tárgyaláson, vagy a megszabott határidő alatt a bíróság 
felhívás ának bármelyik fél nem tesz eleget, a bíróság a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.  
Igazolás  
88. § Az igazolási kérelem előterjesztésére a bíróság előtti nemperes eljárásban a 42. § rendelkezéseit kell 
megfelelően alkalmazni.  
Intézkedé sek a kérelem alapján  
88/A. § Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala írásbeli nyilatkozatot tett a megváltoztatási kérelemre [77. § (10) 
bek.], az eljáró tanács elnöke e nyilatkozatot írásban közli a féllel, illetve a felekkel.  
Tárgyalás és bizonyítás  
89. § (1) Az elsőfokú bíróság a Pp. szabályai szerint bizonyítást folytat le, és a Pp. érdemi tárgyalásra vonatkozó 
szabályai szerint tart tárgyalást.  
(1a) A bírósági eljárásban szünetelésnek nincs helye.  
(2) Ha az eljárásban ellenérdekű fél nem vesz részt , és az ügy az iratok alapján elbírálható, a bíróság tárgyaláson 
kívül is hozhat határozatot, azonban a felet - kívánságára - meg kell hallgatnia.  
(3) Ha a bíróság az ügyet tárgyaláson kívül bírálja el, de az eljárás folyamán szükségét látja a tárgyalás 
megtartásának, a tárgyalást bármikor kitűzheti. Ha viszont a bíróság az ügyet tárgyaláson bírálja el, illetve tárgyalást 
tűzött ki, ezt követően nem térhet vissza az ügy tárgyaláson kívüli elbírálására.  
(4) A bírósági eljárásban nincs helye egyezségnek, ha a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala előtt folyó eljárásban sem lehetett egyezséget kötni.  
Határozatok  
90. § A bíróság mind az ügy érdemében, mind egyéb esetekben végzéssel határoz.  
91. § (1) Ha a bíróság a védjegyügyben hozott döntést megváltoztatja, végzése a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala döntése helyébe lép. A bíróság a védjegyügyben hozott döntés megváltoztatása helyett a döntést hatályon 
kívül helyezi, és a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalát az eljárás folytatására utasítja, ha a megváltoztatási k érelmet 
a védjegybejelentés elutasításáról, visszavonásáról vagy visszavontnak tekintéséről hozott olyan döntéssel szemben 
terjesztették elő, amelynek hiányában a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalánál a védjegy lajstromozására irányuló 
eljárás folytatásána k lett volna helye.  
(2) A bíróság a döntést hatályon kívül helyezi, és a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalát új eljárásra utasítja, ha 
a) a döntés meghozatalában olyan személy vett részt, akivel szemben kizáró ok állt fenn;  
b) a Szellemi Tulajdon Nemzeti H ivatala előtti eljárásban olyan lényeges egyéb eljárási szabálysértés történt, amely 
a bírósági eljárásban nem orvosolható.  
c) 
(3) Ha a fél olyan kérdésben kíván bírósági döntést, amely a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala előtt folyó 
eljárásnak nem volt tárgya, a bíróság a kérelmet átteszi a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához, kivéve, ha a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatala felszólalás esetén a felszólalás alapjául szolgáló okot a 61/D. § (8) bekezdése alapján, a 
védjegy törlésére irányuló eljárásban p edig a törlés alapjául szolgáló okot a 73. § (1) bekezdése alapján hagyta 
figyelmen kívül, illetve, ha a felszólalás vagy a törlés alapjául szolgáló újabb okot a megváltoztatási kérelemben vagy 
annak előterjesztését követően jelölték meg, az ilyen felszólalási vagy törlési okot a bíróság figyelmen kívül hagyja. 
A kérelem áttétele esetén a bíróság a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának döntését - szükség szerint - hatályon 
kívül helyezi.  
(4) A bíróság figyelmen kívül hagyja a fél által a megváltoztatási kér elemben vagy annak benyújtását követően 
előterjesztett azt a nyilatkozatot, állítást vagy bizonyítékot, amelyet a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az előtte 
folyó eljárásban -  a 40. § (3) bekezdésével összhangban - szabályszerűen hagyott figyelmen kívül.  
(5) Ha a megváltoztatási kérelem előterjesztését követően a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a 77. § (1) 
bekezdésének b)-d) pontjaiban említett valamely döntését visszavonta, a bíróság az eljárást megszünteti. Ha a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatala a d öntését módosította, a bírósági eljárás folytatásának csak a még vitás kérdésekben van 
helye.  
92. § A bíróság az ügy érdemében hozott végzését kézbesítés útján közli; azt nem lehet a kihirdetéssel közöltnek 
tekinteni. Ha a megváltoztatási kérelmet a bíróság tárgyaláson bírálja el, az ügy érdemében hozott végzést a tárgyalás 
napján ki is kell hirdetni. A kihirdetést csak és akkor lehet -  legfeljebb nyolc napra - elhalasztani, ha ez az ügy 
bonyolultsága miatt feltétlenül szükséges. A kihirdetés határnapját ilyen esetben nyomban ki kell tűzni, és a végzést a 
kihirdetés napjáig írásba is kell foglalni.  
93. § A Fővárosi Törvényszék végzése elleni fellebbezés elbírálása során a Pp. 389 -391. §- ában foglaltakat kell 
megfelelően alkalmazni azzal, hogy a másodfokú bír óság erre irányuló kérelem esetén a feleket szóban is köteles 
meghallgatni, kivéve, ha a fellebbezést a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának a 77. § (1) bekezdésének c) és d) 
pontjában meghatározott döntései ellen előterjesztett megváltoztatási kérelem tá rgyában hozott végzéssel szemben 
nyújtották be.  
94. §  
XII. Fejezet  
VÉDJEGYPEREK  
A védjegyperekre irányadó szabályok  
95. § (1) A védjegybitorlás miatt indított perekben, a 14. § alapján a védjegynek a képviselő, illetve az ügynök általi 
használatától való e ltiltás iránt, illetve a védjegyoltalmi igény vagy a védjegyoltalom átruházása iránt indított perekben, 
valamint az európai uniós védjegyrendelet [4. § (2) bek. ab) alpontja] 137. és 138. cikke, illetve 209. cikk (5) bekezdése alapján az európai uniós védj egy használatától való eltiltás iránt indított perekben a Fővárosi Törvényszék kizárólagos 
illetékességgel rendelkezik. E perekben a Fővárosi Törvényszék a 78. § (2) bekezdésében meghatározott összetételű 
tanácsban jár el.  
(2) Védjegybitorlás miatt indított perekben az ideiglenes intézkedést -  az ellenkező valószínűsítéséig - a Pp. 103. § 
(1) bekezdés d) pontja szerinti különös méltánylást érdemlő okból szükségesnek kell tekinteni, ha a kérelmező igazolja, 
hogy a védjegy oltalom alatt áll, és ő a védjegy jo gosultja vagy olyan használója, aki jogosult saját nevében fellépni a 
bitorlással szemben.  
(3) A (2) bekezdés nem alkalmazható, ha a védjegybitorlás megkezdése óta hat hónap, illetve a kérelmezőnek a 
bitorlásról és a bitorló személyéről való tudomásszerzése óta hatvan nap már eltelt.  
(4) Védjegybitorlás vagy annak közvetlenül fenyegető veszélye esetén ideiglenes intézkedés iránti kérelem 
előterjeszthető a keresetlevél benyújtását megelőzően a Pp. perindítást megelőző ideiglenes intézkedésre vo natkozó 
rendelkezéseiben előírt többletfeltételek hiányában is. A keresetlevél benyújtását megelőzően előterjesztett ideiglenes 
intézkedés iránti kérelmet a Fővárosi Törvényszék bírálja el. Az ideiglenes intézkedés iránti nemperes eljárásra, e 
törvény elté rő rendelkezése hiányában, a polgári perrendtartásról szóló törvény szabályait a nemperes eljárás 
sajátosságaiból eredő eltérésekkel és a bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint 
egyes bírósági nemperes eljárásokról szóló törvénynek a bírósági polgári nemperes eljárásokra vonatkozó általános 
rendelkezéseit kell alkalmazni. Ha a kérelmező a (8) bekezdésben foglaltak szerint a védjegybitorlás miatt a pert 
megindította, a peres eljárás illetékeként a nemperes eljárásban lerótt  illetéken felüli összeget kell megfizetni.  
(5) A védjegyjogosult vagy a védjegy olyan használója, aki jogosult saját nevében fellépni a bitorlással szemben -  
a bitorlás esetén támasztható polgári jogi igényeken felül - az ideiglenes intézkedésre vonatkozó  feltételekkel kérheti 
a bíróságtól  
a) biztosítási intézkedés elrendelését a bírósági végrehajtásról szóló törvény szabályai szerint, ha valószínűsítette, 
hogy a kártérítés, illetve a bitorlással elért gazdagodás visszatérítése iránti követelésének későbbi kielégítése 
veszélyben van;  
b) a bitorló kötelezését banki, pénzügyi és kereskedelmi adatainak és iratainak közlésére, illetve bemutatására az a) 
pont szerinti biztosítási intézkedés elrendelése céljából;  
c) ellenbiztosíték adását, ha ennek fejében -  a védjegybitorlás abbahagyásának követelése helyett -  hozzájárul a 
feltételezett védjegybitorlási cselekmények bitorló általi folytatásához.  
(6) Az ellenbiztosíték adását az (5) bekezdés c) pontja alapján a bíróság erre irányuló kérelem hiányában is 
elrendelheti, feltéve, hogy a védjegyjogosult vagy a védjegy olyan használója, aki jogosult saját nevében fellépni a 
bitorlással szemben, előterjesztett bitorlás abbahagyása iránti kérelmet, és annak a bíróság nem ad helyt.  
(7) A bíróság az ideiglenes intézkedés tár gyában soron kívül, legkésőbb az ilyen intézkedés iránti kérelem 
előterjesztésétől számított tizenöt napon belül végzéssel határoz. Az ideiglenes intézkedés tárgyában hozott végzés 
elleni fellebbezést a másodfokú bíróság soron kívül, legkésőbb a fellebbezé s benyújtásától számított tizenöt napon 
belül bírálja el.  
(8) A bíróság a keresetlevél benyújtását megelőzően előterjesztett ideiglenes intézkedés iránti kérelem - ideértve az 
(5) és (6) bekezdés alapján elrendelhető intézkedéseket is - tárgyában hozott végzését az ellenérdekű fél kérelmére 
hatályon kívül helyezi, ha a kérelmező a pert a védjegybitorlás miatt az ideiglenes intézkedéssel érvényesített követelés 
tárgyában nem indította meg a végzés közlésétől számított tizenöt napon belül. A bíróság az ideiglenes intézkedés 
hatályon kívül helyezésére irányuló kérelem tárgyában soron kívül, legkésőbb a kérelem előterjesztésétől számított 
tizenöt napon belül végzéssel határoz.  
(9) Ha a védjegybitorlás miatt indított perben az egyik fél tényállításait már elvárha tó mértékben valószínűsítette, a 
bíróság a bizonyító fél kérelmére az ellenérdekű felet kötelezheti  
a) a birtokában lévő okirat és egyéb tárgyi bizonyíték bemutatására, valamint a szemle lehetővé tételére;  
b) banki, pénzügyi és kereskedelmi adatok közlésér e, illetve a birtokában lévő ilyen iratok bemutatására.  
(10) Előzetes bizonyításnak a per megindítása előtt helye van akkor is, ha a védjegyjogosult vagy a védjegy olyan 
használója, aki jogosult saját nevében fellépni a bitorlással szemben, a védjegybitorl ás tényét vagy annak veszélyét 
elvárható mértékben valószínűsítette. Az előzetes bizonyítás tárgyában a bíróság soron kívül, legkésőbb az ilyen 
intézkedés iránti kérelem előterjesztésétől számított tizenöt napon belül végzéssel határoz. Az előzetes bizonyí tást 
elutasító végzés ellen fellebbezésnek van helye, amelyet a másodfokú bíróság soron kívül, legkésőbb a fellebbezés 
benyújtásától számított tizenöt napon belül végzéssel bírál el. Ha a per még nem indult meg, az előzetes bizonyítást a 
Fővárosi Törvénysz éknél kell kérni. Az előzetes bizonyítást a Fővárosi Törvényszék folytatja le.  
(11) A bíróság az előzetes bizonyítást elrendelő végzést az ellenérdekű fél kérelmére hatályon kívül helyezi, ha a 
védjegyjogosult a pert a védjegybitorlás miatt nem indította m eg az előzetes bizonyítást elrendelő végzés közlésétől 
számított tizenöt napon belül. A bíróság az előzetes bizonyítást elrendelő végzés hatályon kívül helyezésére irányuló 
kérelem tárgyában soron kívül, legkésőbb a kérelem előterjesztésétől számított tize nöt napon belül végzéssel határoz.  (12) Az ideiglenes intézkedés -  ideértve az (5) és (6) bekezdés alapján elrendelhető intézkedéseket is - 
elrendelésének kérdésében az ellenérdekű fél meghallgatása mellőzhető, ha az ebből fakadó késedelem 
helyrehozhatatlan károkat okozna. Az előzetes bizon yítás elrendelésének kérdésében az ellenérdekű fél meghallgatása 
a Pp. 337. § (1) bekezdés b) pontja alapján mellőzhető, ha a meghallgatásból fakadó késedelem helyrehozhatatlan 
károkat okozna, vagy ha a bizonyítékok megsemmisítésének kockázata valószínűsít hető. Ha a bíróság az ellenérdekű 
fél meghallgatását mellőzi, az ideiglenes intézkedés vagy az előzetes bizonyítás elrendeléséről szóló végzést az 
ellenérdekű féllel a foganatosítást követően haladéktalanul közölni kell. A végzés közlését követően az ellen érdekű fél 
kérheti a meghallgatását és az ideiglenes intézkedést, illetve az előzetes bizonyítást elrendelő végzés megváltoztatását 
vagy hatályon kívül helyezését. Az ideiglenes intézkedés vagy az előzetes bizonyítás iránti kérelem elutasítása esetén 
a bíróság az elutasításról szóló végzéssel együtt küldi meg az ellenérdekű fél részére az ideiglenes intézkedés vagy az 
előzetes bizonyítás elrendelése iránti kérelmet.  
(13) A bíróság az előzetes bizonyítás és - az (5) bekezdés c) pontját és a (6) bekezdést kiv éve - az ideiglenes 
intézkedés elrendelését az ellenérdekű fél kérelmére biztosítékadáshoz kötheti.  
(14) Az (5) bekezdés c) pontjában, a (6) bekezdésben és a (13) bekezdésben meghatározott biztosíték vagy 
ellenbiztosíték kiadására vagy visszaadására a Pp. biztosítékra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy a 
bíróság - az ítélet mellett -  az előzetes bizonyítás, illetve az ideiglenes intézkedés tárgyában hozott végzést hatályon 
kívül helyező vagy annak hatályvesztését megállapító végzésben is r endelkezhet a biztosíték vagy ellenbiztosíték 
visszaadásáról vagy kiadásáról.  
(14a) Védjegybitorlás miatt indított perekben a 27. § (2) -(3) bekezdésében foglalt jogkövetkezmények arra az 
időszakra nézve nem alkalmazhatók, amikor a védjegyoltalom megszűnése megállapításának feltételei - feltéve, hogy 
az alperes érdemi védekezésében erre hivatkozik - e törvény alapján fennálltak.  
(15) Az (1) bekezdésben meghatározott, valamint a védjeggyel kapcsolatos minden más perben egyebekben a Pp. 
szabályait kell alkalmazni az e törvény 80. §- ában és 85. §- ában, valamint 86. § (3) bekezdésében foglalt eltérésekkel.  
(16) 
HATODIK RÉSZ  
AZ EGYÜTTES ÉS A TANÚSÍTÓ VÉDJEGY  
XIII. Fejezet  
EGYÜTTES VÉDJEGY  
Az együttes védjegy  
96. § (1) Az együttes védjegy olyan védjegy, amelyet a védjegybejelentésben ilyenként jelölnek meg, és amely 
alkalmas arra, hogy valamely egyesület, köztestület vagy egyesülés tagjainak áruit vagy szolgáltatásait mások áruitól 
vagy szolgáltatásaitól megkülönböztesse.  
(2) 
(3) A megjelölés együttes védjegyként ki van zárva a védjegyoltalomból akkor is, ha  
a) jellegét vagy jelentőségét illetően alkalmas a fogyasztók megtévesztésére, különösen, ha a fogyasztók másnak 
tekinthetnék, mint együttes védjegynek,  
b) a használatáról rendelkező szabályzat a közrendbe, a köz erkölcsbe vagy jogszabályba ütköző előírást tartalmaz.  
(4) Az együttes védjegy oltalma az egyesületet, köztestületet vagy egyesülést illeti meg, használatára azok tagjai is 
jogosultak.  
(5) Az együttes védjegy lajstromozására irányuló bejelentés nem utasíth ató el, ha a bejelentő az együttes 
védjegyhasználatára vonatkozó szabályzat módosítása révén eleget tesz a 97. § -ban foglalt feltételeknek.  
(6) A 18. § alkalmazásában az is az együttes védjegy használatának minősül, ha a védjegyet az egyesület, köztestület  
vagy egyesülés bármelyik tagja használja.  Szabályzat az együttes védjegyhez  
97. § (1) A megjelölés akkor részesülhet együttes védjegyként oltalomban, ha használatáról -  a (2) bekezdésben 
meghatározott követelményeknek megfelelő - szabályzat rendelkezik. A  szabályzatot az együttes védjegyre jogosult 
egyesület, köztestület vagy egyesülés állapítja meg.  
(2) A szabályzatnak tartalmaznia kell:  
a) a védjegyjogosult egyesület, köztestület vagy egyesülés elnevezését és székhelyét;  
b) a védjegy használatára jogosult tagok felsorolását, nevük, címük, illetve székhelyük feltüntetésével;  
c) a tagság feltételeit;  
d) a védjegy használatának feltételeit;  
e) a védjegy használatának ellenőrzésére vonatkozó előírásokat;  
f) a jogosulatlan védjegyhasználattal szembeni f ellépés rendjét.  
(3) 
(4) Az együttes védjegyre vonatkozó bejelentésnek a szabályzatot is tartalmaznia kell. A védjegylajstromban az 
együttes védjeggyel kapcsolatban fel kell tüntetni a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott adatokat is. A 
szabályzatot - és annak az (5) bekezdés szerinti módosításait -  az együttes védjegyre vonatkozó lajstrombejegyzéshez 
mellékelni kell.  
(5) Az együttes védjegy jogosultjának a szabályzatban foglalt adatok változása esetén módosított szabályzatot kell 
benyújtania a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához. A szabályzat módosításának hatályossá válásához a módosítás 
védjegylajstromba való bejegyzésére van szükség. A módosítás nem jegyezhető be a védjegylajstromba, ha  
a) a módosított szabályzat nem felel meg a (2) bekezdésben megh atározott követelményeknek;  
b) a módosítás következtében az együttes védjegyekkel szemben a 96. § (1) bekezdésében támasztott 
követelmények nem teljesülnének; vagy ha  
c) a módosítás következtében a 96. § (3) bekezdésében meghatározott kizáró ok merülne fel . 
Az együttes védjegyoltalom átruházása  
98. § (1) Az együttes védjegy oltalmának átruházásához az erre irányuló -  írásba foglalt - szerződés és a jogosult 
megváltozásának a védjegylajstromba való bejegyzése szükséges.  
(2) Az együttes védjegy oltalma nem ru házható át, ha az átruházást követően a 96. § -ban foglalt követelmények nem 
teljesülnének, illetve a megjelölés együttes védjegyként az oltalomból kizárttá válna.  
Az együttes védjegy oltalmának megszűnése  
99. § (1) A 34. § és 35. § -ban foglalt megszűnési okokon túlmenően az együttes védjegy oltalma megszűnik - a 
megszűnést megállapító határozatban megjelölt időpontban - akkor is, ha a védjegyjogosult nem teszi meg a szükséges 
intézkedéseket az együttes védjegy szabályzattal ellentétes használatának megakad ályozására.  
(2) A 33. §- ban foglalt törlési okokon túlmenően, ha a megjelölés együttes védjegyként a 96. § (1) és (3) bekezdése 
és a 97. § alapján nem részesülhet oltalomban, az együttes védjegyet törölni kell, kivéve, ha a védjegyjogosult a törlési 
eljárás során az együttes védjegy használatára vonatkozó szabályzatot úgy módosítja, hogy az eleget tesz a 
követelményeknek. Ha a megjelölés a 96. § (3) bekezdése alapján az oltalomból kizárttá válik, az együttes védjegy 
oltalmának megszűnését a megszűnés megáll apítására irányuló kérelem benyújtásának napjára visszaható hatállyal 
kell megállapítani.  
(3) Az együttes védjegy oltalmának megszűnését kell megállapítani akkor is, ha az együttes védjegy használatára 
vonatkozó szabályzat módosításának bejegyzésére a 97. § (5) bekezdésének megsértésével kerül sor, kivéve, ha a 97. 
§-ban foglalt követelményeknek az együttes védjegy használatára vonatkozó szabályzat további módosítása révén 
eleget tesz.  
Az együttes védjegy oltalmából folyó jogok érvényesítése  
100. § (1) Az e gyüttes védjegy jogosultja az együttes védjegy használatára jogosult személyeknek a harmadik fél 
által a védjegy jogosulatlan használatával okozott káráért a használatra jogosult személyek nevében és javára - az 
együttes védjegy használatára jogosult személyek perben állása nélkül -  kártérítést követelhet.  
(2) Az együttes védjegy használatára tagsági jogviszonya alapján jogosult személy csak a védjegyjogosult hozzájárulásával indíthat pert védjegybitorlás miatt. Az ilyen használó saját nevében, a védjegyjog osult hozzájárulása 
nélkül akkor indíthat pert védjegybitorlás miatt, ha a védjegyjogosultat előzetesen a per megindítására felhívta, és a 
védjegyjogosult a felhívástól számított harminc napon belül nem indított védjegybitorlási pert.  
(3) A használó a védjegy jogosulatlan használata következtében neki okozott kár megtérítése céljából a 
védjegyjogosult által indított bitorlási perbe -  ha a védjegyjogosult az (1) bekezdés alapján nem követel a nevében és 
javára kártérítést -  a védjegyjogo sult pertársaként a perbe beléphet. A perbelépés határidejére a Pp. 52. § (2) 
bekezdésének a) pontját, a pertársak viszonyára pedig a Pp. 38. § (3) bekezdését és 39. § -át kell megfelelően 
alkalmazni.  
XIV. Fejezet  
TANÚSÍTÓ VÉDJEGY  
A tanúsító védjegy  
101. § (1) A tanúsító védjegy olyan védjegy, amelyet a védjegybejelentésben ilyenként jelölnek meg, és amely 
alkalmas arra, hogy a védjegyjogosult által az anyagösszetétel, az áruk gyártási módja vagy a szolgáltatásnyújtás 
módja, illetve a minőség, pontosság vagy egyéb jellemző tekintetében tanúsított árukat vagy szolgáltatásokat 
megkülönböztesse az ilyen tanúsítással nem rendelkező más áruktól vagy szolgáltatásoktól.  
(2) Nem szerezhet oltalmat tanúsító védjegyre  
a) az a vállalkozás, amely az árujegyzékben szerepl ő árut előállítja, forgalomba hozza, az országba behozza vagy 
az árujegyzékben szereplő szolgáltatást nyújtja;  
b) az a vállalkozás, amely - a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló törvény 
értelmében - nem független az a) pontban említett vállalkozástól;  
c) az a vállalkozás, amellyel az a) pontban említett vállalkozás egyébként - az árujegyzékben szereplő árukkal és 
szolgáltatásokkal összefüggésben -  tartós jogviszonyban áll.  
(3) A védjegy jogosultja a tanúsító védjegyet ma ga tanúsítás céljára nem használhatja, engedélyezi azonban annak 
ilyen célú használatát az előírt minőségi követelményeknek vagy egyéb jellemzőknek megfelelő árukkal vagy 
szolgáltatásokkal kapcsolatban.  
(4) A tanúsító védjegy akkor részesülhet oltalomban, ha ahhoz -  az (5) bekezdésben meghatározott 
követelményeknek megfelelő - szabályzat is társul.  
(5) A szabályzatnak tartalmaznia kell:  
a) a védjegyjogosult elnevezését és székhelyét;  
b) az árujegyzékben szereplő árukra, illetve szolgáltatásokra vonatkozó mi nőségi követelményeket;  
c) a minőség tanúsításának szabályait;  
d) a védjegyhasználat feltételeit;  
e) a védjegy használatának ellenőrzésére vonatkozó előírásokat;  
f) a jogosulatlan védjegyhasználattal szembeni fellépés rendjét.  
(6) A tanúsító védjegy szabályzatára, bejelentésére és lajstromozására, használatára, átruházására, a tanúsító védjegy 
oltalmának megszűnésére és az ilyen védjegy oltalmából eredő jogok érvényesítésére az együttes védjegyre és 
oltalmára vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően  alkalmazni.  
(6a) A 18. § szerinti tényleges használatnak kell tekinteni azt is, ha a tanúsító védjegyet bármely arra jogosult 
személy használja a 18. § -ban foglaltaknak megfelelően.  
(7) A tanúsító védjegyet törölni kell akkor is, ha a bejelentést a (2) be kezdés alapján arra nem jogosult nyújtotta be. 
A tanúsító védjegy oltalma megszűnik - a megszűnést megállapító határozatban megjelölt időpontban - akkor is, ha a 
védjegyjogosult utóbb nem felel meg a (2) bekezdésben foglalt követelményeknek.  
(8) A tanúsító  védjegy használatára alkalmazni kell a minőség vagy egyéb jellemzők tanúsításáról rendelkező külön 
jogszabályok előírásait is.  
XV. Fejezet  A VÉDJEGYEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK ALKALMAZÁSA AZ 
EGYÜTTES ÉS A TANÚSÍTÓ VÉDJEGYRE  
A védjegyekre vonatkozó rendel kezések alkalmazása  
102. § Az együttes és a tanúsító védjegyekre, valamint oltalmukra az e részben nem szabályozott kérdésekben a 
védjegyekre és oltalmukra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni azzal, hogy a 96. § (1) és (3) bekezdésében, a 
97. §- ban, valamint a 101. § (1) -(2) és (4) bekezdésében meghatározott okokra tekintettel is lehet észrevételt tenni.  
HETEDIK RÉSZ  
A FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK OLTALMA  
XVI. Fejezet  
AZ OLTALOM TÁRGYA, TARTALMA, BITORLÁSA ÉS MEGSZŰNÉSE  
Az oltalomképes földrajzi jelzés és ered etmegjelölés  
103. § (1) Földrajzi árujelzőként oltalomban részesülhet a kereskedelmi forgalomban a termék földrajzi 
származásának feltüntetésére használt földrajzi jelzés és eredetmegjelölés.  
(2) A földrajzi jelzés valamely táj, helység, kivételes esetben ország neve, amelyet az e helyről származó - a 
meghatározott földrajzi területen termelt, feldolgozott vagy előállított - olyan termék megjelölésére használnak, 
amelynek különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője lényegileg ennek a földrajzi származásnak 
tulajdonítható.  
(3) Az eredetmegjelölés valamely táj, helység, kivételes esetben ország neve, amelyet az e helyről származó - a 
meghatározott földrajzi területen termelt, feldolgozott, illetve előállított - olyan termék megjelölésére használnak, 
amelynek különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője kizárólag vagy lényegében az adott földrajzi környezet, 
az arra jellemző természeti és emberi tényezők következménye.  
104. § A szeszes italok földrajzi árujelzői akkor részesülhetnek oltalomban, ha azok a termékek, amelyeken a 
földrajzi árujelzőt használják, megfelelnek a külön jogszabály által meghatározott termékleírásban foglalt feltételeknek 
is. 
Kizáró okok  
105. § (1) A földrajzi árujelző nem részesülhet oltalomban, ha a termék szokásos elnevezésévé vált a kereskedelmi 
forgalomban, függetlenül attól, hogy a termék a földrajzi árujelző által megjelölt helyről származik.  
(2) A földrajzi árujelző lajstromozását követően nem válhat a terméknek a kereskedelmi forgalomban szokásos 
elnevezésévé.  
106. § (1) Ki van zárva az oltalomból  
a) azonos termékek tekintetében a korábbi földrajzi árujelzővel azonos földrajzi árujelző;  
b) azonos vagy hasonló termékek tekintetében a korábbi földrajzi árujelzővel azonos vagy ahhoz hasonló földrajzi 
árujelző;  
c) valamely korábbi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló földrajzi árujelző, ha - a védjegy ismertségére, 
jóhírnevére vagy a piacon való jelenlétének tartósságára tekintettel - annak használata az áru származása tekintetében 
a fogyasztók megtévesztését eredményezheti.  
(2) Nem részesülhet oltalomban a földrajzi árujelző, ha korábbi - oltalom alatt álló vagy egyéb -  növényfajta, illetve állatfajta nevével ütközik, és emiatt a termék származása tekintetében alkalmas a fogyasztók megtévesztésére.  
Az oltalomhoz való jog, az  oltalmi igény  
107. § (1) A földrajzi árujelzőt oltalomban kell részesíteni, ha  
a) kielégíti a 103., illetve 104. § -okban meghatározott követelményeket, és a 105. és 106. §- ok alapján nincs kizárva 
az oltalomból; valamint  
b) bejelentése megfelel az e törvényben megszabott feltételeknek.  
(2) A földrajzi árujelzőre oltalmat szerezhet bármely természetes és jogi személy, amely az árujelzőben feltüntetett 
földrajzi területen olyan terméket termel, dolgoz fel vagy állít elő, amelynek megjelölésére a földrajzi ár ujelzőt 
használják.  
(3) A földrajzi árujelző oltalma együttesen illeti meg azokat, akik a (2) bekezdésnek megfelelően termelnek, 
dolgoznak fel vagy állítanak elő termékeket (a továbbiakban: jogosultak).  
(4) Külföldi személyt csak nemzetközi szerződés vagy viszonosság esetén illeti meg a földrajzi árujelzőre az 
oltalom. A viszonosság kérdésében a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnökének állásfoglalása irányadó.  
Az oltalom keletkezése és időtartama  
108. § (1) A földrajzi árujelző oltalma a bejelentés napjára visszaható hatállyal a lajstromozáskor keletkezik.  
(2) A földrajzi árujelző oltalma korlátlan ideig tart.  
Az oltalom tartalma  
109. § (1) Az oltalom alapján a jogosultaknak kizárólagos joguk van a földrajzi árujelző használatára. A földrajzi 
árujelzőt csak a jogosultak használhatják, arra másnak használati engedélyt nem adhatnak.  
(2) A kizárólagos használati jog alapján a jogosultak bármelyike felléphet bárkivel szemben, aki a kereskedelmi 
forgalomban 
a) az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőt vagy  az azzal összetéveszthető megnevezést nem az annak megfelelő 
földrajzi területről származó termékeken használja;  
b) az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőt a termékjegyzékben nem szereplő, de azokhoz hasonló termékeken 
használja, és ezáltal sérti vagy k ihasználja az oltalom alatt álló földrajzi árujelző hírnevét;  
c) bármilyen módon utánozza vagy arra utaló módon használja az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőt, még akkor 
is, ha feltünteti a termék valóságos eredetét, vagy ha a megnevezést fordításban vagy különböző kiegészítésekkel 
használja;  
d) bármilyen - a termék származásával, eredetével, jellegével és lényeges tulajdonságaival kapcsolatos -  egyéb hamis 
vagy megtévesztő megjelölést használ, bárhol (pl. a csomagoláson, a hirdetésben, a termékre vonatkozó iratban) legyen 
is az feltüntetve;  
e) bármely egyéb, a termék valóságos földrajzi származásával kapcsolatban a fogyasztókat megtévesztő 
cselekményt valósít meg.  
Az oltalom bitorlása  
110. § (1) Bitorlást követ el, aki a 109. § megsértésével az oltalom  alatt álló földrajzi árujelzőt jogosulatlanul 
használja.  
(2) A bitorlás miatt bármelyik jogosult önállóan is felléphet. A bitorlás miatt felléphetnek a jogosultak 
érdekképviseleti szervezetei, valamint a fogyasztóvédelmi szervezetek is.  
(3) A bitorlóval s zemben támasztható polgári jogi igényekre a 27. §, a bitorlás vámjogi következményeire pedig a 
28. § rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.  
Az oltalom megszűnése  
111. § (1) A földrajzi árujelző oltalma megszűnik, ha  
a) az oltalmat törölték, keletkezés ére - a bejelentés napjára -  visszaható hatállyal;  
b) a jogosultak megsértették a termékleírásban előírt követelményeket, a megszűnés megállapítására irányuló eljárás megindításának napjára visszaható hatállyal.  
(2) Az oltalmat törölni kell, ha a földrajzi árujelző nem felelt meg a 107. § (1) bekezdésének a) pontjában 
meghatározott feltételeknek.  
(3) A szeszes italokkal kapcsolatos földrajzi árujelző oltalmának megszűnését kell megállapítani, ha az ellenőrzésre 
kijelölt szerv a földrajzi árujelző használatában a termékleíráshoz képest súlyos és másként nem orvosolható 
hiányosságokat állapít meg.  
(4) A törlési, illetve a megszűnés megállapítására irányuló kérelmet elutasító jogerős határozat kizárja, hogy azonos 
ténybeli alapon ugyanazzal a földrajzi árujelzővel kapcsolatban újabb törlési, illetve megszűnés megállapítási eljárást 
indítsanak.  
XVII. Fejezet  
ELJÁRÁS A FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK OLTALMÁVAL KAPCSOLATBAN  
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala eljárásának általános szabályai  
112. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos következő ügyek 
tartoznak:  
a) a földrajzi árujelző lajstromozása,  
b) az oltalom törlése és megszűnésének megállapítása,  
c) a bejelentett és a lajstromozott földrajzi árujelzők nyilvántartása,  
d) a földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatos hatósági tájékoztatás.  
(2) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hatáskörébe tartoznak az egyes földrajzi árujelzők uniós oltalmára és az 
eredetmegjelölések ne mzetközi lajstromozására vonatkozó rendelkezések (XVII/A -XVII/B. fejezetek) alkalmazásából 
eredő ügyek is.  
(3) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala háromtagú tanácsban jár el a tárgyaláson és hoz határozatot a törlési 
eljárásban és a megszűnés megállapítás ára irányuló eljárásban.  
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala csak megváltoztatási kérelem alapján és csak annak a bírósághoz történő 
továbbításáig módosíthatja és vonhatja vissza a következő kérdésekben hozott - az eljárást befejező - döntését: 
a) a földrajzi árujelző lajstromozása;  
b) a földrajzi árujelző törlése;  
c) a földrajzi árujelző -oltalom megszűnésének megállapítása;  
d) 
e) az eredetmegjelölés nemzetközi bejelentésének továbbítása;  
f) a Nemzetközi Iroda által lajstromozott nemzetközi eredetmegjelölés Magyarországra kiterjedő oltalmának 
végleges elutasítása.  
(5) A (4) bekezdés b) és c) pontjában említett kérdésekben hozott - az eljárást befejező - döntését a Szellemi Tulajdon 
Nemzeti Hivatala megváltoztatási kérelem alapján is csak akkor módosítha tja vagy vonhatja vissza, ha megállapítja, 
hogy döntése jogszabályt sért vagy ha a felek a döntés módosítását vagy visszavonását egybehangzóan kérik.  
(6) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala előtti eljárásokban egyebekben a VII. és a VIII. fejezet rendelkezéseit 
kell megfelelően alkalmazni.  
(7)-(9) 
A földrajzi árujelző lajstromozására irányuló eljárás  
113. § (1) A földrajzi árujelző lajstromozására irányuló bejelentésnek tartalmaznia kell a bejelentési kérelmet, a 
földrajzi árujelző megnevezését, a termékjegyzéket és az egyéb mellékleteket. A bejelentési kérelemnek tartalmaznia 
kell a 38. § (2b) bekezdésében meghatározott adatokat. A bejelentést egyebekben a földrajzi árujelzőre vonatkozó 
bejelentés részletes alaki szabályairól és az iparjogvédelmi b eadványok elektronikus úton való benyújtásáról szóló 
jogszabályokban meghatározott részletes követelményeknek megfelelően kell benyújtani.  
(2) A földrajzi árujelző bejelentéséért az iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 
jogszabál yban meghatározott bejelentési díjat kell fizetni a bejelentési naptól számított két hónapon belül.  (3) A földrajzi árujelző lajstromozására irányuló bejelentésről, ha az - a benyújtáskor vagy a hiánypótlás 
eredményeként - kielégíti a bejelentési nap elism eréséhez előírt feltételeket, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 
hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást tesz közzé (adatközlés). Az adatközlés különösen a következő adatokat 
tartalmazza:  
a) a földrajzi árujelző megnevezése;  
b) a bejelentés napja;  
c) a termékjegyzék.  
(4) A földrajzi árujelző lajstromozására irányuló eljárásban az adatközlést követően észrevételt lehet benyújtani a 
Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához arra vonatkozóan, hogy a megjelölés, illetve annak bejelentése nem felel meg 
az e törv ényben meghatározott valamely oltalomképességi feltételnek.  
(5) Ha a földrajzi árujelző lajstromozására irányuló bejelentés megfelel az 55. § alapján vizsgált feltételeknek, a 
Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elvégzi a bejelentés érdemi vizsgálatát. Az érdemi vizsgálat arra terjed ki, hogy 
a földrajzi árujelző  
a) megfelel -e a 103. §- ban meghatározott követelményeknek, és a 105. és 106. § alapján nincs -e kizárva az 
oltalomból; valamint  
b) bejelentése megfelel -e az e törvényben megszabott feltételeknek.  
(6) 
(7) A földrajzi árujelző lajstromozására irányuló eljárásban az (1) -(5) bekezdésekben nem szabályozott kérdésekben 
a IX. fejezet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol a törvény árujegyzékre utal, azon a 
termékjegyzéket kell érteni.  
113/A. § (1) Ha a földrajzi árujelző lajstromozására irányuló bejelentésben szeszes italra vonatkozó földrajzi 
árujelző lajstromozását kérik, a 113. § rendelkezéseit a következő eltérésekkel kell alkalmazni:  
a) a földrajzi árujelző lajstromozására irányuló  bejelentésnek a 113. § (1) bekezdésében foglaltakon túl külön 
jogszabályban meghatározott termékleírást is tartalmaznia kell; 
b) a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a bejelentés benyújtását követő vizsgálatot (55 -56. §- ok) és az alaki 
vizsgálatot (59. §)  soron kívül végzi el;  
c) ha a bejelentés kielégíti a b) pont alapján vizsgált követelményeket, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az ügy 
iratainak másolatát soron kívül megküldi az agrárpolitikáért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter); 
d) a miniszter a termékleírás vizsgálatára külön jogszabály szerint lefolytatott eljárás alapján a c) pont szerinti 
megküldéstől számított kilenc hónapon belül nyilatkozik a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának arról, hogy - a 
termékleírásra figyelemmel - egye tért-e a földrajzi árujelző lajstromozásával; a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala - 
a határozat egyidejű megküldésével - tájékoztatja a minisztert a földrajzi árujelző lajstromozása tárgyában hozott 
határozat jogerőre emelkedéséről;  
e) a bejelentő a földr ajzi árujelzőt lajstromozó határozat jogerőre emelkedéséig nyilatkozatot nyújthat be a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatalának arról, hogy kéri -e a szeszes italra vonatkozó földrajzi árujelzőjének uniós oltalmát.  
(2) A szeszes italra vonatkozó, lajstromozott  földrajzi árujelzőhöz kapcsolódó termékleírás módosítására irányuló 
eljárásra az (1) bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.  
A törlési és a megszűnés megállapítási eljárás  
114. § A földrajzi árujelző oltalmának törlésére irányuló eljárásban a  72-74. §- ok, a megszűnés megállapítására 
irányuló eljárásban pedig a 75. és 76. § -ok rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.  
Bírósági eljárás a földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatban  
115. § A földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatos bírósági el járásban a XI. és XII. fejezet rendelkezéseit kell 
megfelelően alkalmazni.  
A szeszes italok földrajzi árujelzőinek ellenőrzése  
116. § A szeszes italok kereskedelmi forgalmában feltüntetett földrajzi árujelzők használatának a 104. § -ban előírt 
követelmények szempontjából történő ellenőrzése a külön jogszabályban kijelölt szerv hatáskörébe tartozik.  
NYOLCADIK RÉSZ  EGYES FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐK UNIÓS OLTALMÁRA ÉS AZ 
EREDETMEGJELÖLÉSEK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSÁRA 
VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK  
XVII/A. Fejezet  
A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK ÉS AZ ÉLELMISZEREK, A SZŐLÉSZETI 
ÉS BORÁSZATI TERMÉKEK, AZ ÍZESÍTETT BORÁSZATI TERMÉKEK, 
VALAMINT A SZESZES ITALOK FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐINEK UNIÓS 
OLTALMÁRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK  
116/A. § (1) A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek uniós oltalmára az 1151/2012/EU 
európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.  
(2) A szőlészeti és borászati termékek földrajzi árujelzőinek uniós oltalmára az 1308/2013/EU európai parlamenti 
és tanácsi rend elet rendelkezései, az ízesített borászati termékek földrajzi árujelzőinek oltalmára a 251/2014/EU 
európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.  
(3) Az 1151/2012/EU rendelet, az 1308/2013/EU rendelet, illetve a 251/2014/EU rendelet  alapján a tagállami 
hatáskörbe tartozó ügyekben a miniszter és a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala jár el.  
(4) Az 1151/2012/EU rendelet 49. cikke szerinti, az 1308/2013/EU rendelet 94. cikk (1) bekezdése szerinti, valamint 
a 251/2014/EU rendelet 10. cikk (1) bekezdése szerinti kérelmet (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban együtt: 
kérelem) a miniszterhez kell benyújtani. A miniszter a benyújtást követően haladéktalanul továbbítja a Szellemi 
Tulajdon Nemzeti Hivatalának a jogszabályban meghatározott fel tételeknek megfelelő kérelmet.  
(5) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kérelmet soron kívül megvizsgálja abból a szempontból, hogy az 
kielégíti -e a következőket:  
a) mezőgazdasági termékek és élelmiszerek esetében az 1151/2012/EU rendelet 5 -6. cikkeiben előírt 
követelmények;  
b) szőlészeti és borászati termékek esetében az 1308/2013/EU rendelet 93., 100. és 101. cikkében előírt 
követelmények;  
c) az ízesített borászati termékek esetében a 251/2014/EU rendelet 2., 17. és 18. cikkében előírt követelmények.  
(6) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által végzett vizsgálat nem terjed ki arra, hogy fennáll -e 
a) az 1151/2012/EU rendelet 5. cikke (1) -(2) bekezdésének értelmében a mezőgazdasági termék vagy az élelmiszer 
és a földrajzi elnevezés közötti kapcsolat;  
b) az 1308/2013/EU rendelet 93. cikk (1) bekezdés a) és b) pontja értelmében a szőlészeti vagy borászati termék és 
a földrajzi elnevezés közötti kapcsolat;  
c) a 251/2014/EU rendelet 2. cikk 3. pontja értelmében az ízesített borászati termék és a földrajzi eln evezés közötti 
kapcsolat.  
(7) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a kérelem beérkezésétől számított két hónapon belül nyilatkozik a 
miniszternek arról, hogy az (5) bekezdés szerint vizsgált követelmények alapján egyetért -e a kérelemnek az Európai 
Bizottsá ghoz történő, (9) bekezdés szerinti továbbításával.  
(8) A miniszter a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalának a (7) bekezdés szerinti nyilatkozatát és a kérelem 
jogszabály szerint lefolytatott részletes vizsgálatát követően a kérelmet közzéteszi az általa vezetett minisztérium 
hivatalos lapjában. A kérelemmel szemben a közzétételtől számított két hónapon belül kifogást lehet benyújtani az 
1151/2012/EU rendelet 49. cikk (3) bekezdésében, az 1308/2013/EU rendelet 96. cikk (3) és (4) bekezdésében, illetve 
a 251/ 2014/EU rendelet 13. cikk (3) és (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A kifogást a miniszter - 
iparjogvédelmi kérdésekben a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala egyetértésével - a (9) bekezdés szerinti 
határozatában bírálja el.  
(9) A miniszter a Szelle mi Tulajdon Nemzeti Hivatala nyilatkozatával összhangban és a jogszabály alapján 
lefolytatott részletes vizsgálatát követően, a kérelem benyújtásától számított kilenc hónapon belül határoz arról, hogy 
a kérelem megfelel -e az e törvényben, valamint a jogszabályban meghatározott feltételeknek. A miniszter a határozatot 
a termékleírással együtt közzéteszi az általa vezetett minisztérium hivatalos lapjában. A kérelemnek helyt adó határozat 
jogerőre emelkedése esetén a miniszter továbbítja az Európai Bizottságho z az 1151/2012/EU rendelet 8. cikk (2) bekezdésében, a 251/2014/EU rendelet 13. cikk (5) bekezdésének b) pontjában meghatározott adatokat, illetve iratokat.  
(10) A kérelemnek helyt adó, (9) bekezdés szerinti határozat meghozatalával - az 1151/2012/EU rende let 9. cikk 
első albekezdésében, illetve a 251/2014/EU rendelet 13. cikk (7) bekezdésében szabályozott - átmeneti oltalom 
keletkezik a kérelemnek az Európai Bizottsághoz történő benyújtása napjától kezdődő hatállyal. Az átmeneti oltalom 
keletkezésének napj áról a miniszter értesíti a kérelmezőt. Bitorlás miatt az a kérelmező is felléphet, akinek a földrajzi 
árujelzője átmeneti oltalomban részesül, de az eljárást fel kell függeszteni mindaddig, amíg a kérelemről az Európai 
Bizottság jogerősen nem döntött.  
(11) Az (1)- (10) bekezdések rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell  
a) mezőgazdasági termékek és élelmiszerek esetében az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke alapján a termékleírás 
módosítása iránt benyújtott kérelmek, valamint az 54. cikke alapján benyújtott törlési kérelmek tekintetében;  
b) szőlészeti és borászati termékek esetében az 1308/2013/EU rendelet 105. cikke alapján a termékleírás módosítása 
iránt benyújtott kérelmek, valamint a 106. cikke alapján benyújtott törlési kérelmek tekintetében;  
c) ízesített borászati termékek esetében a 251/2014/EU rendelet 24. cikke alapján a termékleírás módosítása iránt 
benyújtott kérelmek, valamint a 25. cikke alapján benyújtott törlési kérelmek tekintetében.  
(12) Az 1151/2012/EU rendelet 51. cikk (1) bekezdés második albekezdése, az 1308/2013/EU rendelet 98. cikk 
második albekezdése, illetve a 251/2014/EU rendelet 15. cikk második albekezdése szerinti kifogást a miniszterhez 
kell benyújtani az 1151/2012/EU ren delet 50. cikk (2) bekezdés a) pontja, az 1308/2013/EU rendelet 97. cikk (3) 
bekezdése, illetve a 251/2014/EU rendelet 14. cikk (3) bekezdése szerinti adatnak, illetve iratnak az Európai Unió 
Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számított négy hónapon  belül. A kifogással kapcsolatos tagállami 
feladatokat a miniszter - iparjogvédelmi kérdésekben a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala egyetértésével - látja el.  
(13) A 27- 28. §- ok és a XII. fejezet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell  
a) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek uniós oltalmát, 
illetve a (9) bekezdésében szabályozott átmeneti oltalmát sértő, az 1151/2012/EU rendelet 13. cikkének (1) 
bekezdésében meghatározott cselekmények elkövetése eset én; 
b) a szőlészeti és borászati termékek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek uniós oltalmát, illetve a (9) 
bekezdésben szabályozott átmeneti oltalmát sértő, az 1308/2013/EU rendelet 103. cikk (2) bekezdésében 
meghatározott cselekmények elköveté se esetén;  
c) az ízesített borászati termékek földrajzi jelzéseinek uniós oltalmát, illetve a (9) bekezdésben szabályozott átmeneti 
oltalmát sértő, a 251/2014/EU rendelet 20. cikk (2) bekezdésében meghatározott cselekmények elkövetése esetén.  
116/B. § (1) A szeszes italok földrajzi árujelzőinek uniós oltalmára a szeszes italok meghatározásáról, 
megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. j anuár 15 -i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a 
továbbiakban: 110/2008/EK rendelet) rendelkezései az irányadók. A 110/2008/EK rendelet alapján a tagállami 
hatáskörbe tartozó ügyekben a miniszter jár el.  
(2) Ha a bejelentő megtette a 113/A.  § (1) bekezdés e) pontja szerinti nyilatkozatot, a Szellemi Tulajdon Nemzeti 
Hivatala erről a 113/A. § (1) bekezdésének d) pontja szerinti tájékoztatásában értesíti a minisztert. Ha a bejelentő nem 
tette meg a 113/A. § (1) bekezdés e) pontja szerinti nyil atkozatot, a szeszes italra vonatkozó földrajzi árujelzőt 
lajstromozó határozat jogerőre emelkedését követően bármikor kérheti a földrajzi árujelzője uniós oltalmának 
megszerzésére irányuló eljárás lefolytatását; a kérelmet a miniszterhez kell benyújtani. A miniszter a Szellemi Tulajdon 
Nemzeti Hivatala értesítésétől, illetve a jogosult kérelmének benyújtásától számított hatvan napon belül megteszi a 
110/2008/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerinti bejelentést.  
(3) A szeszes italra vonatkozó, uniós oltalom alatt álló földrajzi árujelzőhöz kapcsolódó termékleírásnak a 113/A. § 
(2) bekezdése szerinti módosítása esetén a (2) bekezdés rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.  
(4) A szeszes italok földrajzi árujelzőinek uniós oltalmát sértő, a 110/2008/ EK rendelet 16. cikkében meghatározott 
cselekmények elkövetése esetén a 27 -28. §- ok és a XII. fejezet rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.  
116/C. § (1) A 116/A -116/B. §- okban nem szabályozott kérdésekben a külön jogszabály rendelkezéseit kell 
alkalm azni. E külön jogszabály előírhatja, hogy a termékleírásnak való megfelelés ellenőrzését a következő 
szervezetek is végezhetik:  
a) mezőgazdasági termékek és élelmiszerek esetében az 1151/2012/EU rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében 
említett terméktanúsító szervezetek;  
b) szeszes italok esetében a 110/2008/EK rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében említett terméktanúsító 
szervezetek;  
c) szőlészeti és borászati termékek esetében az 1308/2013/EU rendelet 94. cikk (2) bekezdésének i) pontjában 
említett ellenőrző szervezetek, illetve az ízesített borászati termékek esetében a 251/2014/EU rendelet 23. cikk (1) 
bekezdésében említett terméktanúsító szervezetek.  
(2) Az (1) bekezdés szerinti külön jogszabály  a) feltételhez kötheti a földrajziárujelző -oltalomban részesülő mezőgazdasági termékek és élelmiszerek, szeszes 
italok, szőlészeti és borászati termékek, valamint ízesített borászati termékek előállítását, illetve forgalomba hozatalát, 
valamint  
b) megtilthatja a földrajzi árujelző használatát.  
(3) Ha  az előállító nem teljesíti a (2) bekezdés a) pontja szerinti feltételt vagy nem felel meg a (2) bekezdés b) pontja 
szerinti tilalomnak, és a termékleírásnak nem megfelelő terméken továbbra is használja a földrajzi árujelzőt - külön 
jogszabályban meghatáro zott mértékű - bírságot köteles fizetni.  
(4) A hazai termékek oltalom alatt álló földrajzi árujelzőiről a miniszter nyilvántartást vezet, amelyet az általa 
vezetett minisztérium honlapján tesz közzé.  
(5) A (4) bekezdés szerinti nyilvántartás tartalmazza  
a) az oltalom alatt álló földrajzi árujelzőt,  
b) a 116/A. § (10) bekezdése szerinti átmeneti oltalom keletkezésének napját,  
c) az oltalom alatt álló földrajzi árujelző összefoglaló lapja, illetve egységes dokumentuma vagy termékleírása 
közzétételének napját,  
d) az elnevezés uniós nyilvántartásba való bejegyzésének napját, valamint  
e) a c) és a d) pont esetében az Európai Unió Hivatalos Lapjára történő utalást.  
(6) A (4) bekezdés szerinti nyilvántartás az (5) bekezdés b) pontja szerinti adatok tekintetében közhiteles hatósági 
nyilvántartásnak minősül.  
XVII/B. Fejezet  
AZ EREDETMEGJELÖLÉSEK NEMZETKÖZI LAJSTROMOZÁSÁRA 
VONATKOZÓ SZABÁLYOK  
Általános szabályok  
116/D. § (1) E törvény alkalmazásában  
a) az eredetmegjelölés nemzetközi bejelentése (a továbbiakban: nemz etközi bejelentés): az 1958. évi október hó 31-
én kelt, az eredetmegjelölések oltalmáról és nemzetközi lajstromozásáról szóló Lisszaboni Megállapodás (e rész 
alkalmazásában a továbbiakban: Megállapodás) alapján tett bejelentés;  
b) Nemzetközi Iroda: a Szell emi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodája;  
c) nemzetközi lajstrom: a Megállapodás alapján bejelentett eredetmegjelölésekről a Nemzetközi Iroda által vezetett 
nyilvántartás;  
d) származási ország hivatala: a Megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése szerinti származási ország illetékes 
hivatala.  
(2) Ahol e törvény a Megállapodás alkalmazására utal, azon a Megállapodáshoz kapcsolódó Végrehajtási Szabályzat 
alkalmazását is érteni kell.  
(3) A nemzetközi bejelentések tekintetében a Megállapodás eltérő rendelkezése hiányában - az e fejezetben foglalt 
eltérésekkel - e törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.  
(4) 
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján benyújtott nemzetközi 
bejelentések  
116/E. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által lajstromozott eredetmegjelölés jogosultja [107. § (3) bek.] 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala mint származási ország hivatala útján nemzetközi bejelentést tehet a 
Nemzetközi Irodához.  
(2) A nemzetközi bejelentést a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalánál mint származási ország hivatalánál a 
Megállapodásban előírt alaki követelményeknek megfelelően, a Megállapodásban előírt módon és nyelven kell 
benyújtani.  
(3) Ha a nemzetközi bejelentést az (1) bekezdésben említett eredetmegjelölés lajstromozása előtt nyúj tják be, a benyújtás napjának az eredetmegjelölés lajstromozásának napját kell tekinteni.  
116/F. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a nemzetközi bejelentés továbbítását megelőzően megvizsgálja, 
hogy 
a) benyújtották -e a továbbításra irányuló kérelmet, valamint azt, hogy az tartalmazza -e a 38. § (2b) bekezdésében 
meghatározott adatokat, a bejelentés pedig tartalmazza- e a származási ország megjelölését, a bejelentő nevét és 
lakcímét vagy székhelyét, az eredetmegjelölést, a termékjegyzéket, az eredetmeg jelöléshez tartozó földrajzi területet; 
b) a bejelentés adatai megegyeznek -e a 116/E. § (1) bekezdésében említett eredetmegjelölésnek a lajstromban 
szereplő adataival;  
c) a bejelentést a Megállapodásban előírt nyelven és módon nyújtották -e be;  
d) a bejelen tés tartalmazza -e a bejelentő, illetve képviselője aláírását.  
(2) Ha a továbbításra irányuló kérelem vagy a bejelentés nem felel meg az (1) bekezdésben meghatározott 
követelményeknek, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felhívja a bejelentőt a hiányok pót lására. Ha a továbbításra 
irányuló kérelem a hiánypótlást követően sem elégíti ki az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott követelményeket, 
a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a továbbításra irányuló kérelmet elutasítja. Ha a továbbításra irányuló kérel met 
nem lehet elutasítani, de a bejelentés a hiánypótlást követően sem elégíti ki az (1) bekezdésben meghatározott 
követelményeket, a nemzetközi bejelentést a bejelentő által benyújtott formában kell továbbítani a Nemzetközi 
Irodához.  
116/G. § (1) A nemzetközi bejelentés továbbításáért a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához külön jogszabályban 
meghatározott továbbítási díjat, valamint a nemzetközi bejelentéssel kapcsolatban a Nemzetközi Irodához a 
Megállapodásban meghatározott nemzetközi díjat kell f izetni.  
(2) Az (1) bekezdésben említett továbbítási díj a nemzetközi bejelentés beérkezésének napján esedékes. Ha a díjat 
az esedékességet követő egy hónapon belül nem fizetik meg, a nemzetközi bejelentés továbbítására irányuló kérelmet 
visszavontnak kell tekinteni.  
(3) Az (1) bekezdésben említett nemzetközi díjat közvetlenül a Nemzetközi Irodához, a Megállapodásban előírt 
határidőn belül és az ott megszabott módon kell megfizetni.  
(4) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján benyújtott nemzetközi bejelen tés esetén a lajstromban fel kell 
tüntetni a nemzetközi lajstromozás napját és számát.  
116/H. § Az eredetmegjelölés nemzetközi oltalma megszűnik, ha az alapjául szolgáló eredetmegjelölés oltalma 
megszűnt.  
A Nemzetközi Iroda által lajstromozott nemzetközi e redetmegjelölések  
116/I. § (1) A Nemzetközi Iroda által lajstromozott nemzetközi eredetmegjelölésnek a Végrehajtási Szabályzat 7. 
szabálya (1) bekezdése alapján meghatározott naptól ugyanaz a hatálya, mint a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához 
szabályszerűen benyújtott, eredetmegjelölés lajstromozására irányuló bejelentésnek.  
(2) A nemzetközi lajstromozással -  az (1) bekezdésben megjelölt naptól kezdődően - ugyanolyan oltalom keletkezik, 
mint a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által történt lajstromozás  alapján, ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 
a Megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése alapján a megjelölés Magyarországra kiterjedő oltalmát nem utasítja el, 
vagy az elutasítást visszavonja.  
116/J. § (1) A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a nemzetkö zi lajstromozásról szóló értesítést követően a 
nemzetközi bejelentésről hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást tesz közzé (adatközlés). Az adatközlés a következő 
adatokat tartalmazza:  
a) a földrajzi árujelző megnevezése;  
b) a bejelentés nemzetközi lajst romszáma;  
c) a nemzetközi lajstromozás napja;  
d) a Nemzetközi Iroda hivatalos lapjában történő közzététel napja, valamint a közzétételt tartalmazó lap száma.  
(2) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a Megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése alapján az er edetmegjelölés 
Magyarországra kiterjedő oltalmát nem utasítja el, vagy az elutasítást visszavonja, erről hivatalos lapjában hatósági 
tájékoztatást közöl az (1) bekezdésben meghatározott adatok feltüntetésével.  
116/K. § (1) Az adatközlést követően észrevételt lehet benyújtani a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalához arra 
nézve, hogy a nemzetközi bejelentés tárgyát képező megjelölés, illetve annak bejelentése nem felel meg az e 
törvényben meghatározott valamely oltalomképességi feltételnek.  
(2) A Szel lemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a Nemzetközi Iroda által lajstromozott nemzetközi bejelentés 
tekintetében elkészíti a 60. § szerinti kutatási jelentést, és elvégzi a 113. § (5) bekezdése szerinti érdemi vizsgálatot.  
(3) Ha a nemzetközi bejelentés nem felel meg a 113. § (5) bekezdésében vizsgált követelményeknek, erről a 
Megállapodásban meghatározott módon és határidőn belül értesíteni kell a Nemzetközi Irodát (ideiglenes elutasítás).  (4) Ha a bejelentés elutasításának [61. § (4) bek.] vagy visszavontnak teki ntésének [61. § (5) bek.] van helye, a 
Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala értesíti a Nemzetközi Irodát arról, hogy a megjelölés Magyarországra kiterjedő 
oltalmát elutasítja (végleges elutasítás).  
(5) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala nem ad ki a (3) bekezdés szerinti ideiglenes elutasítást, a lajstromozás 
napjának az ideiglenes elutasításra nyitva álló határidő elteltét követő napot kell tekinteni.  
(6) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala az ideiglenes elutasításra nyitva álló határidő lejárta előt t úgy találja, 
hogy nincs helye ideiglenes elutasítás kiadásának, értesíti a Nemzetközi Irodát az oltalom elismeréséről. A 
lajstromozás napjának az oltalom elismeréséről szóló értesítés keltezésének napját kell tekinteni.  
(7) Ha a Szellemi Tulajdon Nemzeti  Hivatala az ideiglenes elutasítást az érdemi vizsgálatot követően egészben vagy 
részben visszavonja, a visszavonásról szóló döntés jogerőre emelkedését követően értesíti a Nemzetközi Irodát az 
oltalom elismeréséről. A lajstromozás napjának a visszavonásró l szóló döntés keltezésének napját kell tekinteni.  
KILENCEDIK RÉSZ  
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  
XVIII. Fejezet  
A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSE; ÁTMENETI ÉS MÓDOSULÓ 
RENDELKEZÉSEK  
A törvény hatálybalépésére vonatkozó és az átmeneti rendelkezéseket  
megállapító szabályok  
117. § (1) E törvény 1997. július 1- jén lép hatályba; rendelkezéseit - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel -  csak a 
hatálybalépést követően indult eljárásokban lehet alkalmazni.  
(2) A 42. §- ban foglalt szabályokat értelemszerűen alkalmazni kell a törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő 
ügyekben is.  
(3) A törvény hatálybalépése előtt megvalósult védjegyhasználatra a védjegyoltalom hatálya, a védjegyhasználat 
fogalma, valamint a védjegybitorlás tekintetében a korábban hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.  
(4) A belenyugváshoz és a védjegyhasználat elmulasztásához fűzött jogkövetkezmények bekövetkezésére e 
törvényben megállapított határidők legkorábban a hatálybalépés napján kezdődnek. A korábban hatályos 
rendelkezések alapján a védjegyoltalom megszűnés e akkor is megállapítható, ha a hatálybalépést követően telik le az 
az öt év, amely alatt a védjegyet az országban nem használták.  
(5) E törvénynek a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról szóló 2010. évi XLII. törvénnyel 
összefüggésben szüksé ges törvénymódosításokról és egyes iparjogvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló 
2010. évi CXLVIII. törvénnyel megállapított 76/P. § (5) -(5e) bekezdését a 2011. január 1 -jén folyamatban lévő 
ügyekben is alkalmazni kell.  
118. § (1) A 103. § (3) bekezdésétől eltérően bizonyos - élelmiszerekhez hagyományosan használt - földrajzi neveket 
eredetmegjelölésnek lehet tekinteni akkor is, ha az adott élelmiszerek előállításához nyersanyagként felhasznált élő 
állat, hús és tej az élelmiszer előállítási területén él nagyobb vagy attól különböző földrajzi területről származik, ha  
a) a tenyésztési terület meghatározható,  
b) a nyersanyagot különleges feltételek szerint állítják elő, és  
c) a feltételek betartását ellenőrzik.  
(2) Az (1) bekezdés szerinti hagyományos élelmiszerek földrajzi árujelzőire e törvény hatálybalépésétől számított 
két éven belül igényelhető oltalom.  
(3) E törvény alapján oltalomban részesülnek azok az eredetmegjelölések is, amelyeket a hatálybalépés előtt 
bejegyeztek az eredetmegjelölések oltalmár ól és nemzetközi lajstromozásáról szóló Lisszaboni Megállapodás alapján 
vezetett külön hazai lajstromba. Ezeket az eredetmegjelöléseket be kell jegyezni a földrajzi árujelzők lajstromába, és meg kell hirdetni a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos lapjában.  
119. § (1) A 2004. május 1- jét megelőzően  
a) megkezdett védjegyhasználatra a védjegyoltalom tartalma, a védjegyhasználat fogalma, valamint -  az oltalom 
kimerülésével kapcsolatos kérdések kivételével -  a védjegybitorlás tekintetében a használatnak  2004. május 1- jén 
meglévő mértékéig,  
b) megvalósult védjegyhasználatra a védjegyoltalom kimerülése tekintetében  
e törvénynek a 2004. április 30- án hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.  
(2) Az európai uniós védjegy mint korábbi védjegy viszonylagos kizáró okként akkor vehető figyelembe, ha a 
védjegybejelentést a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalánál vagy a Magyarországot megjelölő bejelentést 2004. 
május 1 -jét követő bejelentési nappal tették, illetve, ha a védjegyet ilyen bejelentési nappal lajstrom ozták.  
(3) A 2004. május 1 -jén hatályban lévő védjegyoltalom, valamint az a védjegyoltalom, amely az ezen időpontot 
megelőző bejelentési nappal és az ezen időpontot követő lajstromozással keletkezik, e törvény rendelkezései szerint 
újítható meg.  
(4) A 91. § (1) bekezdésének 2008. január 1 -jétől hatályos rendelkezéseit alkalmazni kell azokban az ügyekben is, 
amelyek 2008. január 1 -jén folyamatban voltak.  
(5) A 3. § (2) bekezdésének 2009. augusztus 1 -jétől hatályos rendelkezéseit alkalmazni kell azokban az üg yekben 
is, amelyek 2009. augusztus 1 -jén folyamatban voltak.  
120. §  
120/A. § E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról 
szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról sz óló 2017. évi L. törvénnyel (a 
továbbiakban: Ákr. -Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr. -Kp. Módtv. hatálybalépését követően indult és 
a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.  
120/B. § (1) E törvénynek a 2018. évi LXVII. törvénnyel megállapított rendelkezéseit -  a (2) -(5) bekezdésekben 
foglalt eltérésekkel és kiegészítésekkel - a 2019. január 1- jén vagy azt követően indult eljárásokban kell alkalmazni.  
(2) A 2019. január 1- jét megelőző bejelentési nappal lajstromozott védjegy törlésének és az i lyen védjegyoltalom 
megszűnése megállapításának feltételeire e törvény 2018. december 31 -én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni, 
azzal az eltéréssel, hogy a 2019. január 1 -jétől hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni akkor, ha az e rendelkezések 
hatálybalépését megelőző bejelentési nappal lajstromozott védjegyet a hatálybalépést követően megújítják. Az így 
megújított védjegy törlése esetén a védjegyoltalom az előző oltalmi idő lejártának napjára visszaható hatállyal szűnik 
meg. Az eltérés nem alkalmaz ható akkor, ha a védjegy törlésének feltételei e törvény 2018. december 31 -én hatályos 
szabályai szerint fennálltak.  
(3) E törvénynek a 2018. évi LXVII. törvénnyel megállapított 52. § (6) bekezdését a 2019. január 1- jei vagy annál 
későbbi bejelentési nappal rendelkező védjegybejelentések és az ezek alapján lajstromozott védjegyek tekintetében 
kell alkalmazni.  
(4) A 2019. január 1- jét megelőzően megkezdett védjegyhasználatra a védjegyoltalom tartalma és korlátai, a 
védjegyhasználat fogalma, valamint a védjeg ybitorlás tekintetében a használatnak a 2019. január 1 -jén meglévő 
mértékéig e törvénynek a 2018. december 31 -én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.  
(5) E törvénynek a 2018. évi LXVII. törvénnyel megállapított 65. § (3) -(5) bekezdését azokra a védjegyekre kell 
alkalmazni, amelyeknek az oltalma a 2019. június 30 -át követően jár le. A korábban lejáró védjegyoltalom tekintetében 
a 65. § (3) -(4) bekezdésének a 2018. december 31 -én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.  
Felhatalmazások  
121. § (1) F elhatalmazást kap a Kormány, hogy  
a) 
b) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek, a szeszes italok, a szőlészeti és borászati termékek, valamint az 
ízesített borászati termékek földrajzi árujelzőinek oltalmára irányuló eljárásra, a termékek ellenőrzésér e és az azzal 
kapcsolatban felmerülő eljárási költségekre, az ellenőrzés során kiszabható bírság mértékére, valamint a 110/2008/EK 
rendelet 20. cikke értelmében oltalomban részesülő szeszes italok, az 1308/2013/EU rendelet 107. cikke értelmében 
oltalomban részesülő szőlészeti és borászati termékek, illetve a 251/2014/EU rendelet 26. cikke értelmében oltalomban 
részesülő ízesített borászati termékek esetében a termékleírás benyújtására, valamint az érintett forgalombahozatali, 
előállítási feltételek körére, továbbá a földrajzi árujelző használatának tilalmi körére vonatkozó részletes szabályokat 
rendelettel megállapítsa, és az ellenőrző hatóságot vagy hatóságokat kijelölje.  
(2) Felhatalmazást kap az igazságügyért felelős miniszter, hogy - a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala elnöke 
véleményének kikérésével, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala felett felügyeletet gyakorló miniszterrel 
egyetértésben - a védjegybejelentés és a földrajzi árujelzőre vonatkozó bejelentés részletes alaki szabályait rendelettel megál lapítsa.  
Az Európai Unió jogának való megfelelés  
122. § (1) Ez a törvény  
a) a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29- i (EK) 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelvnek, valamint  
b) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszab ályok közelítéséről szóló, 2015. december 16 -i (EU) 2015/2436 
európai parlamenti és tanácsi irányelvnek  
való megfelelést szolgálja.  
(2) Ez a törvény  
a) az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14- i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek;  
b) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21 -i (EU) 1151/2012 
európai parlamenti és tanácsi rendeletnek;  
c) az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az oltalom alatt álló eredetm egjelölések, az oltalom 
alatt álló földrajzi jelzések és a hagyományos különleges termékek uniós szimbólumainak létrehozása tekintetében, 
valamint a származásra vonatkozó bizonyos szabályok, bizonyos eljárási szabályok és bizonyos kiegészítő átmeneti 
szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. december 18 -i (EU) 664/2014 felhatalmazáson alapuló 
bizottsági rendeletnek;  
d) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek 
oltalmáról, vala mint az 1576/89/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15 -i (EK) 
110/2008 európai parlamenti és tanácsi rendelet III. fejezetének;  
e) a szőlészeti és borászati termékek földrajzi árujelzőinek uniós oltalmára a mezőgazdasági ter mékpiacok közös 
szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17 -i (EU) 1308/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet II. része 
II. címe I. fejezetének 2. szakaszának;  
f) az ízesített borászati termékek földrajzi árujelzőinek oltalmára az ízesített borászati termékek meghatározásáról, 
megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról és az 1601/91/EGK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26 -i (EU) 251/2014 európai parlamenti és tanácsi rendelet III. 
fejezetének  
a végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.