MAGYAR KÖZLÖNY 144. szám
 MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA
 2020. június 17., szerda 
 Tartalomjegyzék
2020. évi LVII. törvény A veszélyhelyzet megszüntetéséről 3652
2020. évi LVIII. törvény A veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és 
a járványügyi készültségről 3653
2020. évi LIX. törvény A különleges gazdasági övezetről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról 3752
2020. évi LX. törvény A Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló  2019. évi LXXI. törvény módosításáról 37603652	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
II. Törvények
2020. évi LVII. törvény
a veszélyhelyzet megszüntetéséről*
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy a  koronavírus elleni védekezésről szóló 2020. évi XII. törvény felhatalmazása alapján 
a Kormány által a COVID-19 fertőzés okozta humánjárvány megelőzésére, illetve következményeinek elhárítására hozott gyors és 
hatékony rendkívüli intézkedéseknek köszönhetően sikeresen stabilizált járványügyi helyzetből adódó közjogi következtetéseket 
levonja, tekintettel arra, hogy a  rendkívüli intézkedések ideiglenességét, szükségességét és arányosságát az  Országgyűlés 
folyamatosan ellenőrzi, elismeréssel adózva a  magyar emberek összefogása, áldozatvállalása és fegyelmezettsége előtt, amely 
mindenkor a sikeres járványügyi védekezés záloga, a következő törvényt alkotja:
1. §  Az	Országgyűlés	 felhívja	a Kormányt,	 hogy	a veszélyhelyzet	 kihirdetéséről	 szóló	40/2020.	 (III.	11.)	Korm.	rendelet	
szerinti	veszélyhelyzetet	 (a továbbiakban:	 veszélyhelyzet)	 az Alaptörvény	 54. cikk	(3) bekezdése	 szerint	szüntesse	
meg.
2. §  Hatályát veszti a koronavírus elleni védekezésről szóló 2020. évi XII. törvény.
3. § (1)	 Ez a törvény	–	a (2) bekezdésben	meghatározott	kivétellel	–	a kihirdetését	követő	napon	lép	hatályba.
	 (2)	 A 2. §	és	a 4. §	a veszélyhelyzet	megszűnésekor	lép	hatályba.
	 (3)	 A 2. §	 és	a 4. §	hatálybalépésének	 naptári	napját	a miniszterelnök	 annak	ismertté	 válását	követően	 a Magyar	
Közlönyben haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
4. §  E	törvény	2. §-a	az Alaptörvény	 XXIX. cikk	 (3) bekezdése,	 2. cikk	(1) bekezdése,	 24. cikk	(9) bekezdése,	 31. cikk	
(3) bekezdése,	35. cikk	(1) bekezdése	és	54. cikk	(4) bekezdése	alapján	sarkalatosnak	minősül.
 Áder János s. k.,  Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke
* A törvényt az Országgyűlés a 2020. június 16-i ülésnapján fogadta el.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3653
2020. évi LVIII. törvény
a veszélyhelyzet megszűnésével összefüggő átmeneti szabályokról és a járványügyi készültségről*
Az Országgyűlés annak érdekében, hogy a Kormány a COVID-19 fertőzés okozta tömeges megbetegedést okozó, 2020. évben 
bekövetkezett humánjárvány megelőzésére, illetve következményeinek elhárítására a  veszélyhelyzet idején tett rendkívüli 
intézkedésekkel összefüggő szabályozási átmenetet biztosítsa, szem előtt tartva különösen a  jogbiztonság érvényesülésének 
követelményét, a következő törvényt alkotja:
I. FeJezet
Bevezető rendeLKezéseK
1. Értelmező rendelkezés
1. §  E	törvény	alkalmazásában	 veszélyhelyzet:	 a veszélyhelyzet	 kihirdetéséről	 szóló	40/2020.	 (III.	11.)	Korm.	rendelet	
szerinti veszélyhelyzet.
2. Hatály
2. §  Ez	a  törvény	 a  veszélyhelyzet	 következtében	 az  állampolgárok	 élet-,	egészség-,	 személyi-,	 vagyon-	 és	
jogbiztonságának, valamint a  nemzetgazdaság stabilitásának garantálása érdekében szükséges, a  veszélyhelyzet 
megszűnését	 követően	 alkalmazandó	 –	így	különösen	 egyes,	veszélyhelyzet	 idején	hozott	rendkívüli	 intézkedésekkel 	
összefüggő	átmeneti	–	szabályokat	állapítja	meg.
II. FeJezet
A veszéL yheL yzet megszűnéséveL  összeFüggő Á tmenetI  szABÁL yoK
3. A veszélyhelyzettel összefüggésben felmerült, a Koronavírus-járvány Elleni Védekezésért Felelős 
Operatív Törzs által indokoltnak ítélt költségekkel kapcsolatos intézkedések
3. §  2020.	március	11-től	e törvény	 hatálybalépéséig	 a Koronavírus-járvány	 Elleni	Védekezésért	 Felelős	Operatív	 Törzs	
felállításáról	 szóló	1012/2020.	 (I.	31.)	Korm.	határozattal	 felállított	 Koronavírus-járvány	 Elleni	Védekezésért	 Felelős	
Operatív Törzs javaslata alapján a  miniszterelnök vagy az  általa kijelölt személy által indokoltnak ítélt és írásban 
meghatározott költségek finanszírozása tekintetében, a  veszélyelhárítás érdekében szükséges nélkülözhetetlen 
kötelezettségvállalások pénzügyi ellenjegyzését, valamint a  szóban vagy távollévők között tett jognyilatkozattal 
történő megállapodás, illetve szerződés írásba foglalását legkésőbb e  törvény hatálybalépését követő 30 napon 
belül kell teljesíteni.
4. Egyes államháztartási szabályok alkalmazásával összefüggő átmeneti szabályok
4. §  Az államháztartás önkormányzati alrendszerébe tartozó adatszolgáltatásra kötelezett az  államháztartásról szóló 
2011.	évi	CXCV.	törvény	 (a  továbbiakban:	 Áht.)	70.	alcíme	szerinti,	 havi	adatszolgáltatási	 kötelezettségének	
negyedévente,	 a  tárgynegyedévet	 követő	20.	napig	köteles	eleget	tenni.	E  rendelkezést	 a  2020.	második	 és	
harmadik negyedévet érintő havi adatszolgáltatások tekintetében kell alkalmazni.
5. §  Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó adatszolgáltatásra kötelezett az  Áht. 70. alcíme szerinti, havi 
adatszolgáltatási	 kötelezettségének	 –	az  Áht.	108/A.  §-a	 szerinti	adatszolgáltatás	 kivételével	 –	negyedévente,	
a tárgynegyedévet	 követő	20.	napig	köteles	eleget	tenni.	E rendelkezést	 a 2020.	második	 és	harmadik	 negyedévet	
érintő havi adatszolgáltatások tekintetében kell alkalmazni.
* A törvényt az Országgyűlés a 2020. június 16-i ülésnapján fogadta el.3654	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
6. §  Ha	a helyi	önkormányzat,	 az önkormányzatok	 társulása,	 illetve	a nemzetiségi	 önkormányzat	 (e	§	alkalmazásában	
a  továbbiakban	 együtt:	önkormányzat)	 e  törvény	 hatálybalépéséig	 nem	rendelkezik	 a  2019.	 költségvetési	
évre vonatkozó elfogadott és hatályos zárszámadási rendelettel, akkor a  zárszámadási rendeletet úgy kell 
az önkormányzatnak elfogadnia, hogy az legkésőbb az e törvény hatálybalépését követő 30. napon hatályba lépjen.
7. §  Az e  törvény hatálybalépéséig létrejött, a  központi költségvetés terhére nyújtott költségvetési támogatásból 
megvalósuló programokkal, projektekkel összefüggő támogatási jogviszonyokban meghatározott támogatott 
tevékenység	időtartama	e törvény	hatálybalépését	követő	180.	napig	meghosszabbodik.
8. § (1)	 2020.	március	11-től	e törvény	hatálybalépéséig	létrejött	támogatási	jogviszonyok	esetében
a)	 a  támogató	 által	kikötött	 biztosíték	 rendelkezésre	 állását	legkésőbb	 e  törvény	 hatálybalépését	 követő	
30 napon belül kell biztosítani azzal, hogy ha azt nem a támogató által, az Áht. és az államháztartásról szóló törvény	végrehajtásáról	 szóló	368/2011.	 (XII.	31.)	Korm.	rendeletben	 előírtaknak	 megfelelően	 biztosítja	
a kedvezményezett, a támogató a támogatást jogosult azonnali hatállyal visszavonni,
b)	 az  Áht.	 53/A.  §-ától	 eltérően	 nem	számít	jogosulatlan	 igénybevételnek	 az  az	eset,	amelynél	
a kedvezményezett az eredeti támogatási cél megvalósítását azért nem kezdte meg, mert a veszélyhelyzetre tekintettel a  támogatási szerződés szerint a  támogatási cél nem megvalósítható, vagy megkezdte, de 
e körülményre tekintettel a támogatási szerződés szerint a támogatási cél nem megvalósítható,
c)	 a  veszélyhelyzet	 miatt	meghiúsult	 támogatott	 tevékenységből	 származó	 jogosulatlanul	 igénybe	 vett	és	
visszafizetett	 költségvetési	 támogatás	 összegét	 az Áht.	53/A. §	(2) bekezdésétől	 eltérően	ügyleti	és	késedelmi	
kamat nem terheli,
d)	 nem	 kell	alkalmazni	 az Áht	51. §	(2) bekezdését,	 ha	a támogatási	 jogviszony	 a központi	 költségvetés	 terhére	
nyújtott, a  veszélyhelyzet elhárítása és következményeinek enyhítése érdekében nélkülözhetetlenül 
szükséges	 és	egyéb	támogatásoknak	 a veszélyhelyzethez	 igazodó	különleges	 szabályairól	 szóló	173/2020.	
(IV. 30.)	Korm.	rendelet	2. §	(1) bekezdése	alapján	jött	létre.
	 (2)	 Az (1) bekezdésben	meghatározottakat	a határon	túli	kedvezményezettnek	nyújtott	támogatásra	is	alkalmazni	kell.
5. A fizetési moratórium
9. § (1)	 Ha	a  felek	 eltérően	 nem	rendelkeznek,	 az  adósnak	 a  hitelező	 által	üzletszerűen	 nyújtott	 hitel-	és	
kölcsönszerződésből,	 illetve	pénzügyi	 lízingszerződésből	 (ezen	alcím	alkalmazásában	 a  továbbiakban	 együtt:	
szerződés)	 eredő	tőke-,	kamat-,	illetve	díjfizetési	 kötelezettsége	 a (2) bekezdésben	 meghatározott	 időpontig	 akként	
módosul, hogy az  adós a  szerződésből eredő tőke-, kamat-, illetve díjfizetési kötelezettsége teljesítésére fizetési 
haladékot	 kap	(a továbbiakban:	 fizetési	moratórium).	 A fizetési	 moratórium	 nem	érinti	az adós	azon	jogát,	hogy	
az eredeti szerződési feltételek szerint teljesítsen.
	 (2)	 A fizetési	moratórium	2020.	december	31-éig	tart.
	 (3)	 A  szerződéses	 kötelezettségek	 teljesítésének	 határideje,	 illetve	a  kötelezettségvállalás	 időtartama	
a  fizetési moratórium idejével meghosszabbodik. A  fizetési moratórium fennállása alatt lejáró szerződés 2020. december 31-éig meghosszabbodik.
	 (4)	 A  szerződések	 teljesítési	 határidejének	 módosulása	 a  szerződést	 biztosító	 járulékos	 és	nem	járulékos	
mellékkötelezettségeket	 –	ide	értve	a garanciaszerződést,	 illetve	a garanciavállaló	 nyilatkozatot	 –	is	módosítja,	
függetlenül attól, hogy a mellékkötelezettséget szerződésbe vagy egyoldalú jognyilatkozatba foglalták a felek.
	 (5)	 E  §	 rendelkezéseit	 a  2020.	 március	 18.	napján	fennálló	 szerződések	 alapján	már	folyósított	 kölcsönökre	 kell	
alkalmazni.
10. § (1)	 A 2020.	 március	19.	napján	vagy	azt	követően,	 a fizetési	 moratórium	 idején	megkötött	 szerződés	 alapján	felvett,	
zálogjoggal nem biztosított fogyasztói hitelek esetén a  teljes hiteldíj mutató nem haladhatja meg a  jegybanki alapkamat öt százalékponttal növelt mértékét.
	 (2)	 A  fizetési	 moratóriumot	 követően	 az  adott	 hitelező	 szerződéskötéskor	 érvényben	 lévő	hirdetményében	
meghatározott teljes hiteldíj mutató válik irányadóvá.
	 (3)	 Az  (1)  bekezdés	 alkalmazásában	 az  érintett	 naptári	félév	első	napján	érvényes	 jegybanki	 alapkamat	 irányadó	
az adott naptári félév teljes időtartamára.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3655
11. § (1)	 A 9. §	 (1) bekezdése	 alkalmazásában	 nem	minősül	adósnak	az állam,	 az önkormányzat	 és	a Magyar	 Nemzeti	Bankról	
szóló	2013.	évi	CXXXIX.	törvény	39. §-ában	meghatározott	jogszabályok	hatálya	alá	tartozó	vállalkozás.
	 (2)	 A  9.  §	 (1)  bekezdése	 alkalmazásában	 adósnak	 minősülnek	 a  hitelintézetekről	 és	a  pénzügyi	 vállalkozásokról	
szóló	2013.	évi	CCXXXVII.	 törvény	(a továbbiakban:	 Hpt.)	szerinti	pénzügyi	 vállalkozások	 és	a kollektív	 befektetési	
formákról	 és	kezelőikről,	 valamint	 egyes	pénzügyi	 tárgyú	törvények	 módosításáról	 szóló	2014.	évi	XVI.	törvény	
szerinti befektetési alapok is.
12. § (1)	 Az adós	 a fizetési	 moratórium	 9. §	(2) bekezdése	 szerinti	időtartama	 alatt	bármikor	 dönthet	úgy,	hogy	él	a 9. §	
(1) bekezdésében	biztosított	fizetési	moratóriummal.
	 (2)	 A  9.  §	 (1)  bekezdése	 szerinti	fizetési	moratórium	 esetén	a  teljesítést	 a  szerződésnek	 a  fizetési	 moratórium	
elrendelése előtt hatályos rendelkezései szerint kell jóváírni.
	 (3)	 A 9. §	 (1) bekezdését,	 valamint	 az (1)	és	(2) bekezdést	 az olyan	 munkáltatói	 hitelre	is	megfelelően	 alkalmazni	 kell,	
amely a  nyilvánosság számára nem hozzáférhető, és amellyel kapcsolatban a  munkavállalónak hitelkamatot és 
egyéb ellenszolgáltatást a  piacon szokásos mértéknél alacsonyabb mértékű teljes hiteldíj mutató mellett köteles, 
vagy hitelkamatot és egyéb ellenszolgáltatást nem köteles fizetni.
13. § (1)	 A tőketartozást	 sem	a fizetési	 moratórium	 ideje	alatt,	sem	a fizetési	 moratórium	 lejártát	követően	 nem	lehet	
a fizetési moratórium ideje alatt nem teljesített kamat összegével megnövelni.
	 (2)	 A fizetési	 moratórium	 ideje	alatt	felhalmozódott	 kamatot	 a hátralévő	 futamidőben	 esedékes	 törlesztőrészletekkel	
együtt a fizetési moratórium lejártát követően a futamidő alatt, évente egyenlő részletekben kell megfizetni.
	 (3)	 A fizetési	 moratórium	 lejártát	követően	 a futamidő	 úgy	hosszabbodik	 meg,	hogy	az esedékessé	 váló	törlesztőrészlet	
és a  fizetési moratórium alatt keletkező részletekben megfizetendő kamat összege együttesen ne haladja meg 
az eredeti szerződés szerinti törlesztőrészletek összegét.
	 (4)	 Az (1)–(3) bekezdésben	a kamatra	vonatkozó	szabályokat	megfelelően	kell	alkalmazni	a díjakra	is.
14. §  A	babaváró	 támogatásról	 szóló	44/2019.	 (III.	12.)	Korm.	rendelet	 szerint	folyósított	 kölcsön	alapján	fizetendő	
kezességvállalási díjat a fizetési moratórium fennállásának időtartama alatt nem kell megfizetni.
15. §  A	9. §	(1) bekezdése	 szerint	módosult	 szerződést	 nem	kell	közjegyzői	 okiratba	foglalni,	a korábbi	 közjegyzői	 okirat	
a szerződés módosult tartalmának keretei között érvényes.
16. § (1)	 Ha	a felek	eltérően	 nem	rendelkeznek,	 a Nemzeti	 Eszközkezelő	 Programban	 részt	vevő	természetes	 személyek	
otthonteremtésének	 biztosításáról	 szóló	2018.	évi	CIII.	törvény	7. §	(2) bekezdése	 szerinti	részletvevő,	 illetve	bérlő	
a  hatályos, részletvételre irányuló, illetve lakásbérleti szerződéséből eredő vételárrészlet-fizetési, illetve bérletidíj-
fizetési kötelezettsége akként módosul, hogy a  részletvevő, illetve a  bérlő a  szerződésből eredő vételárrészlet-
fizetési, illetve bérletidíj-fizetési kötelezettsége teljesítésére 2020. december 31-ig fizetési haladékot kap 
(e § alkalmazásában	 a továbbiakban:	 fizetési	haladék).	 A fizetési	 haladék	nem	érinti	a részletvevő	 és	a bérlő	azon	
jogát, hogy az eredeti szerződési feltételek szerint teljesítsen.
	 (2)	 A  fizetési	 haladék	 a  szerződést	 biztosító	 járulékos	 mellékkötelezettségekre	 is	kiterjed,	 függetlenül	 attól,	hogy	
a mellékkötelezettséget szerződésbe vagy egyoldalú jognyilatkozatba foglalták a felek.
	 (3)	 Az  (1)  bekezdés	 szerinti	szerződéses	 kötelezettségek	 teljesítésének	 határideje,	 illetve	a  kötelezettségvállalás	
időtartama a fizetési haladék idejével meghosszabbodik.
	 (4)	 A bérlő	 által	lakott	ingatlan	vagyonkezelője	 a fizetési	 haladék	időtartama	 alatt	a bérleti	díj	meg	nem	fizetése	miatt	
nem élhet a felmondás jogával.
17. § (1)	 A  9.  §	 (1)  bekezdése	 alkalmazásában	 –	a  9.  §	(5)  bekezdésében	 foglaltaktól	 függetlenül	 –	adósnak	 minősül	
a  természetes személyek adósságrendezéséről szóló 2015. évi CV. törvényben meghatározott eljárások alatt álló 
adós, valamint az adós hiteltörlesztési kötelezettségeiért helytállni köteles személy is.
	 (2)	 A 9. §	 (1) bekezdése	 szerinti	fizetési	moratórium	 kiterjed	a főhitelező	 részére	fizetendő	 minimális	 törlesztőrészlet	
megfizetésére, a  bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodásban, bírósági adósságrendezési egyezségben, 
valamint	 a bírósági	 adósságtörlesztési	 végzésben	 megállapításra	 kerülő	vagy	megállapított,	 a 9. §	(1) bekezdésében	
felsorolt, hitelviszonyból származó fizetési kötelezettségek teljesítésére is, a 2020. március 19. napja után esedékessé váló törlesztési részletekre vonatkozóan.3656	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
6. A teljes hiteldíj mutató számítására és közzétételére vonatkozó átmeneti szabályok
18. §  A	10. §	(1) bekezdésében	 meghatározott	 teljes	hiteldíj	mutató	kiszámításakor	 a hitelszerződés	 kapcsán	 fizetendő	
összes	díjnak	a  9.  §	(2)  bekezdésében	 meghatározott	 időpontig	 alkalmazott	 mértékét	 kell	figyelembe	 venni	
(a továbbiakban:	kedvezményes	 THM).
19. § (1)	 A kedvezményes	 THM-mel	 egyidejűleg	 a teljes	hiteldíj	mutató	meghatározásáról,	 számításáról	 és	közzétételéről	
szóló	83/2010.	 (III.	25.)	Korm.	rendelet	 rendelkezéseinek	 megfelelően	 számított	 teljes	hiteldíj	mutatót	is	közzé	kell	
tenni.
	 (2)	 Az (1) bekezdésnek	 megfelelően	 közzétett	 teljes	hiteldíj	mutatót,	 valamint	 a 9. §	(2) bekezdésében	 meghatározott	
időpontot követő törlesztőrészlet várható összegét a  hitelre vonatkozó kereskedelmi kommunikációban a  teljes 
hiteldíj mutató és a  törlesztőrészletek feltüntetésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint kell feltüntetni. A kereskedelmi kommunikációban alkalmazott tájékoztatást a hitel alapjául szolgáló szerződéskötési folyamat során 
nyújtott tájékoztatásokban is alkalmazni kell, a figyelem felkeltésére alkalmas módon.
7. Hitelintézet elővigyázatossági tőkefeltöltése
20. §  A koronavírus-világjárvány hitelintézetet érintő hátrányos hatásainak megelőzése, enyhítése, illetve elhárítása 
érdekében legfeljebb 2020. december 31-éig a Magyar Állam az ebben az alcímben foglalt feltételeknek megfelelő, 
magyarországi	székhelyű	hitelintézetnek	a 21. §-ban	meghatározott	tőkeelem-vásárlással	támogatást	nyújthat.
21. § (1)	 A  Magyar	 Állam	a  pénzügyi	 közvetítőrendszer	 egyes	szereplőinek	 biztonságát	 erősítő	intézményrendszer	
továbbfejlesztéséről	 szóló	2014.	évi	XXXVII.	törvény	17. §	(2) bekezdés	 d) pont	dc) alpontja	 szerint	tőkeelem-vásárlás	
keretében	 a hitelintézetekre	 vonatkozó	 prudenciális	 követelményekről	 és	a 648/2012/EU	 rendelet	 módosításáról	
szóló,	2013.	június	26-i	575/2013/EU	 európai	parlamenti	 és	tanácsi	rendelet	 71. cikkében	 meghatározott	 járulékos	
tőkeelem	 feltételeit	 teljesítő	 kötvényt	 vásárol	(a továbbiakban:	 támogatás	 nyújtása)	 a támogatásban	 részesülő	
kötvényt kibocsátó hitelintézettől. A kötvény kibocsátáskori futamideje legfeljebb 7 év lehet.
	 (2)	 A támogatás	 nyújtása	 során	a Magyar	 Állam	nevében	 az államháztartásért	 felelős	miniszter	 jár	el	azzal,	hogy	
a  feladat ellátásához közreműködőként bevonja az  Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő 
Részvénytársaságot.
	 (3)	 A Magyar	 Állam	és	a hitelintézet	 megállapodásban	 rendelkezik	 az ebben	 az alcímben	 nem	szabályozott	 jogokról	és	
kötelezettségekről.
	 (4)	 A támogatás	nyújtására	rendelkezésre	álló	keretösszeg	legfeljebb	150	000	000	000	forint.	 (5)	 A Magyar	 Állam	által	az egy	hitelintézet	 részére	nyújtott	támogatás	 nem	haladhatja	 meg	az alábbi	 értékek	közül	
a legkisebbet:a)	 a  22.  §	 (2)  bekezdés	 b)  pontjában	 meghatározott	 stressztesztben	 vagy	eszközminőség-vizsgálatban	
megállapított tőkehiány mértéke,
b)	 a  hitelintézet	 stressztesztben	 vagy	eszközminőség-vizsgálatban	 a  stresszpálya	 mentén	 megállapított,	
a Hpt. 79. §	 (2) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	tőkekövetelménye	 25	százalékának	 és	a Hpt.	79. §	(2) bekezdés	
b) pontja	szerinti	tőkekövetelményének	összege,
c)	 50	000	000	000	forint.
	 (6)	 A támogatásként	megvásárolt	kötvény	kamata	legalább
a)	 az Európai	Központi	Bank	által	megállapított	5	éves	referenciahozam	előző	húsz	munkanapi	átlagának,
b)	 az Államadósság	 Kezelő	Központ	 Zártkörűen	 Működő	 Részvénytársaság	 által	közzétett	 5	éves	állampapír	
referenciahozam	 és	az Európai	 Központi	 Bank	által	megállapított	 5	éves	referenciahozam	 2019.	január	1.	és	
2020. január 31. közötti különbsége átlagának,
c)	 az  Európa	 Unió	„A”	hitelkockázati	 besorolással	 rendelkező	 hitelintézetei	 5	éves	CDS	felár	mediánjának,	
valamint
d)	 200	bázispontnak
az összege.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3657
22. § (1)	 A  támogatás	 nyújtásáról	 a  hitelintézet	 kérelmére,	 a  Magyar	 Nemzeti	 Bank	(a  továbbiakban:	 MNB)	elnökének	
véleménye	 ismeretében	 a Magyar	 Állam	dönt.	Az intézkedés	 az Európai	 Bizottságnak	 az állami	 támogatásokra	
vonatkozó keretrendszere szerinti, az  intézkedést a  belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozatának 
meghozatalát követően hajtható végre. A támogatásra a hitelintézet egyszer jogosult.
	 (2)	 A támogatás	a következő	feltételek	együttes	teljesülése	esetén	nyújtható:
a)	 a  hitelintézet	 fizetőképes	 és	valószínűsíthetően	 legalább	 a  következő	 12	hónapban	 fizetőképes	 marad,	
valamint nem állnak fenn a tőkeelemek leírásának vagy átalakításának a jogszabályi feltételei,
b)	 az  intézkedés	 legfeljebb	 a  pénzügyi	 közvetítőrendszer	 felügyeletével	 kapcsolatos	 feladatkörében	 eljáró	
MNB által	 végrehajtott	 vagy	az Európai	 Gazdasági	 Térségről	 szóló	megállapodásban	 részes	több	államban	
vagy eurózónában végzett stressztesztek, eszközminőség vizsgálatok vagy egyéb egyenértékű eljárások által feltárt tőkehiány megszüntetésére irányul,
c)	 az  intézkedés	 célja	a  koronavírus-világjárvány	 hitelintézetet	 érintő	hátrányos	 hatásainak	 megelőzése,	
enyhítése, illetve elhárítása,
d)	 az intézkedés	során	a hitelintézet	a 21. §	(1) bekezdésében	rögzített	feltételek	szerinti	kötvényt	bocsát	ki,e)	 a hitelintézet	tőkebevonási	tervvel	támasztja	alá,	hogy
ea)	 minden	tőle	elvárható	intézkedést	megtett	a tőkehiány	minimalizálására,	éseb)	 a támogatást	 nem	használja	 fel	a korábban	 keletkező	 vagy	várható	veszteségeinek	 finanszírozására,	
valamint
f)	 az intézkedés	 átmeneti	 jellegű,	a Magyar	 Állam	által	az intézkedéssel	 biztosított	 finanszírozást	 a hitelintézet	
legfeljebb 7 éven belül helyettesíti.
	 (3)	 Az MNB	 elnökének	 az (1) bekezdés	 szerinti	véleménye	 a (2) bekezdés	 a),	b)	és	e) pontjában	 foglalt	feltételek	
teljesülésének	 vizsgálatára	 terjed	ki.	Az MNB	elnöke	a véleményét	 az államháztartásért	 felelős	miniszter	 részére	küldi	
meg.
	 (4)	 Az  ebben	 az  alcímben	 foglaltak	 szerint	támogatásban	 részesülő	 hitelintézetre	 a  Hpt.	javadalmazási	 politikára	
vonatkozó rendelkezéseit a  Magyar Állam által megvásárolt kötvény lejártáig a  következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a)	 a  teljesítményjavadalmazást	 a  hitelintézet	 a  nettó	 bevétel	százalékában	 határozza	 meg,	ha	az  nincs	
összhangban a  hitelintézet prudenciális követelményeknek való megfelelésével és a  támogatás időben 
történő visszafizetésével,
b)	 a 21. §	 (3) bekezdése	 szerinti	megállapodásban	 rendelkezni	 kell	a hitelintézet	 javadalmazási	 politikájának	
a  hatékony kockázatkezeléssel és a  hosszú távú növekedéssel összhangban álló átalakításáról, ideértve 
a vezető állású személyek teljes javadalmazásának csökkentését is,
c)	 a  javadalmazási	 politika	 hatálya	 alá	eső	személyek	 teljes	javadalmazása	 nem	haladhatja	 meg	
a  nemzetgazdasági éves átlagbér tizenötszörösét vagy az  adott hitelintézet alkalmazottai átlagbérének 
tízszeresét,
d)	 a hitelintézet	 vezető	állású	személye	 kizárólag	 a 21. §	(3) bekezdése	 szerinti	megállapodásban	 meghatározott	
esetben részesülhet teljesítményjavadalmazásban.
	 (5)	 A 21. §	 (3) bekezdése	 szerinti	megállapodásban	 rendelkezni	 kell	arról	is,	hogy	a támogatás	 célja	Magyarország	
területén székhellyel rendelkező vállalkozások hitelezésének fenntarthatósága.
23. §  Ha	a 22. §	(1) bekezdése	 szerinti,	az Európai	 Unió	állami	támogatásokra	 vonatkozó	 keretrendszere	 szerinti	európai	
bizottsági	 határozat	 a 21. §	(5)	és	(6) bekezdésében	 vagy	a 22. §	(4) bekezdésében	 foglalt	feltételektől	 a hitelintézet	
számára hátrányos módon eltér, vagy egyéb, az  ebben az  alcímben nem nevesített feltételt vagy kötelezettséget állapít	meg	a hitelintézetnek,	 az intézkedés	 csak	azt	követően	 hajtható	 végre,	ha	a hitelintézet	 az Európai	 Unió	
működéséről	 szóló	szerződés	 108. cikk	 (3) bekezdése	 szerinti	eljárás	alapján	kiadott	európai	bizottsági	 határozat	
szerinti feltételeknek is megfelel, valamint e  bizottsági határozatban rögzített egyéb kötelezettségek teljesítését a 21. §	(3) bekezdése	szerinti	megállapodásban	vállalja.3658	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
8. A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító 
Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény eltérő alkalmazása
24. §  A	Magyar	Export-Import	 Bank	Részvénytársaságról	 és	a Magyar	 Exporthitel	 Biztosító	 Részvénytársaságról	 szóló	
1994.	évi	XLII.	törvény	(a továbbiakban:	 1994.	évi	XLII.	törvény)	2. §	(2a) bekezdésétől	 eltérően	2020.	december	 31-ig	
az ügyfél	 a Magyar	 Export-Import	 Bank	Zártkörűen	 Működő	 Részvénytársaság	 által	folyósított	 kölcsönt	 bármely	
pénzügyi	 intézmény	 által	folyósított	 kölcsön	kiváltására	 is	fordíthatja,	 ha	a kiváltandó	 kölcsön	megfelel	 az 1994.	évi	
XLII.	törvény	2. §	(1) bekezdésében	meghatározott	hitelcéloknak.
9. A szakképzésre vonatkozó átmeneti szabályok
25. §  Szakképzés	 iskolában	 történő	megszervezése	 esetén	a 2019/2020.	 tanév	–	az iskola	 vezetőjének	 döntése	szerint	–	
befejezhető a  veszélyhelyzetet megelőző munkarend mellett távolléti oktatásban, távoktatás formájában vagy 
digitális képzésként.
26. § (1)	 A 2019/2020.	 tanévben	 a tanuló	év	végi	osztályzatát	 –	a tanulmányi	 követelmények	 teljesítettségétől	 függetlenül	 –	
a tanítási év közben adott érdemjegyek alapján kell megállapítani.
	 (2)	 A  2019/2020.	 tanév	tanulmányi	 követelményeit	 teljesítettnek	 kell	tekinteni,	 ha	a  tanuló	 az  általa	
a  2019/2020.  tanévben	 látogatott	 évfolyamra	 a  szakmai	 és	vizsgakövetelményben	 előírt	összefüggő	 szakmai	
gyakorlat legalább hatvan százalékát teljesítette.
	 (3)	 A 2020/2021.	 tanév	október–novemberi	 vizsgaidőszakában	 kötelező	 –	javító-,	pótlóvizsgának	 nem	tekintendő	 –	
vizsgalehetőséget	 biztosítani	 az olyan	 tanuló	számára	 is,	aki	a (4) bekezdés	 szerinti	gyakorlati	 képzést	teljesítette	
és a veszélyhelyzet időtartama alatt azért nem volt vizsgára bocsátható, mert nem teljesítette az iskola pedagógiai 
programjában meghatározott gyakorlati követelmények hatvan százalékát.
	 (4)	 A  (3)  bekezdés	 szerinti	tanuló	vizsgára	 történő	felkészítése	 érdekében	 az  iskola	 vagy	–	tanulószerződéssel	
rendelkező	 tanuló	esetén	–	a  gyakorlati	 képzést	 folytató	 gazdálkodó	 szervezet	 az  elmaradt	 tanulmányi	
követelmények	 teljesítése	 figyelembevételével	 a  2020.	 augusztus	 24.	és	2020.	október	 2.	közötti	időszakban	
gyakorlati képzést köteles szervezni, amelyen a  tanuló részvétele kötelező. A  tanuló számára a  tanulmányi 
követelmények teljesítését igazoló bizonyítvány azt követően állítható ki, ha teljesítette az  iskola pedagógiai 
programjában meghatározott gyakorlati követelmények hatvan százalékát.
27. § (1)	 A veszélyhelyzetre	 tekintettel	 felfüggesztett	 szakmai	vizsgát	a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	hatvanadik	 napig	
kell	befejezni.	 A szakmai	 vizsga	befejezésére	 a pótlóvizsgának	 a komplex	 szakmai	vizsgáztatás	 szabályairól	 szóló	
315/2013.	 (VIII.	28.)	Korm.	rendelet	 2019.	december	 31-én	hatályos	 szabályait	 kell	alkalmazni	 azzal,	hogy	a szakmai	
vizsga esetében igazolt hiányzásnak kell tekinteni, ha a  vizsgázó a  veszélyhelyzetre hivatkozással nem jelent meg 
a szakmai vizsgán.
	 (2)	 A  2020.	 szeptember	 15.	előtt	megkezdődő	 szakmai	 vizsgák	esetén	a  vizsgaszervező	 a  szakmai	 vizsgát	
vizsgacsoportonként, legkésőbb a  vizsga első vizsgatevékenységét megelőzően húsz nappal jelenti be 
a  felnőttképzési államigazgatási szervnek az  elektronikus vizsgarendszerben. 2020. október első hétvégéjét megelőzően írásbeli vizsgatevékenységre hetente legfeljebb két időpont jelölhető ki.
	 (3)	 A javító-	 és	pótlóvizsga	 letételének	 lehetősége	 tekintetében	 meghatározott,	 a veszélyhelyzet	 időtartama	 alatt	lejáró	
egyéves határidő 2020. október 31-éig meghosszabbodik.
	 (4)	 A  vizsgázó	 a  szakmai	 vizsgával	 vagy	az  annak	 eredményes	 teljesítésével	 megszerezhető	 képesítéssel	
összefüggésben	 számára	jogszabályban,	 szerződésben	 vagy	bármilyen	 más	módon	előírt	kötelezettségének	 az e §	
alapján új időponttal bejelentett szakmai vizsga utolsó napjáig tehet eleget.
28. §  A	technikum	 érettségi	 végzettséggel	 kizárólag	 szakmai	vizsgára	felkészítő	 két	évfolyamos	 képzésébe	 a 2020/2021.	
tanévben bekapcsolódhat a  középiskola befejező évfolyamának elvégzésével az  a  tanuló, aki a  veszélyhelyzet következtében nem tette le az érettségi vizsgát azzal, hogy legkésőbb a szakmai vizsga vizsgaidőszakát megelőző 
utolsó érettségi vizsga vizsgaidőszakában, de legkésőbb a  képzés első tanévének utolsó napjáig megszerzi 
az  érettségi végzettséget. Megszűnik a  tanuló tanulói jogviszonya, ha az  érettségi végzettség megszerzésére 
az e rendelkezésben meghatározott határidőig az érettségi végzettséget nem szerzi meg.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3659
10. Felnőttképzési tárgyú átmeneti szabályok
29. § (1)	 A  veszélyhelyzet	 megszűnésének	 időpontjában	 folyamatban	 levő,	felnőttképzésként	 megszervezett	 képzés	
2020.  augusztus 31-éig abban az  esetben is megszervezhető távolléti oktatásban, távoktatás formájában vagy 
digitális képzésként, ha azt jogszabály, támogatói okirat, támogatási szerződés, felnőttképzési szerződés vagy 
képzési program egyébként nem teszi lehetővé.
	 (2)	 Szakmai	vizsga	felnőttképzés	keretében	történő	megszervezésére	a 27. §-t	kell	alkalmazni.
30. § (1)	 Költségvetési	 támogatás	 nyújtható	 az  olyan	 képzések	 felnőttképzési	 tevékenység	 keretében	 történő	
megszervezéséhez és megvalósításához, valamint az  azokban való részvételhez, amelyek a  munkavállalók 
és az  álláskeresők számára új kompetenciák megszerzését biztosítják, munkaerő-piaci szempontból azok 
megszervezéséhez és megvalósításához kiemelt közérdek fűződik, és hosszú távon hozzájárulnak Magyarország gazdasági növekedéséhez.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 célnak	megfelelő	 tanulási	 eredmények	 meghatározását	 és	az  azok	
megszerzéséhez szükséges tudás átadásához szükséges képzések megszervezésének és megvalósításának 
követelményeit a felnőttképzésért felelős miniszter határozza meg.
	 (3)	 A költségvetési	 támogatást	 a (2) bekezdés	 szerinti	követelményeknek	 megfelelő	 felnőttképző	 által	megszervezett	 és	
megvalósított képzésben részt vevő személy képzési díjának és a képzéssel összefüggő költségek finanszírozására 
lehet felhasználni.
	 (4)	 Az  e  §	 szerinti	képzés	és	az  ahhoz	 előfeltételként	 kapcsolódó	 más	képzés	a  felnőttképzésről	 szóló	2013.	évi	
LXXVII.	törvénynek	 (a  továbbiakban:	 2013.	évi	LXXVII.	törvény)	 a  szakképzésről	 szóló	2019.	évi	LXXX.	törvény	
hatálybalépésével összefüggő módosító és hatályon kívül helyező rendelkezésekről szóló 2019. évi CXII. törvénnyel 
megállapított rendelkezései szerinti felnőttképzési tevékenység keretében szervezhető és valósítható meg 
a következő feltételek szerint:
a)	 a  felnőttképzési	 tevékenység	 bejelentés	 és	engedély	 nélkül	folytatható	 azzal,	hogy	a  felnőttképzési	
államigazgatási szerv a  felnőttképzőt a  veszélyhelyzet megszűnését követő hatvanadik napig a  2013. évi LXXVII. törvényben meghatározott eljárásban veszi a felnőttképzők nyilvántartásába,
b)	 a  képzési	 program	 felnőttképzési	 szakértő	 általi	előzetes	 minősítése	 helyett	a  (2)  bekezdés	 szerinti	
követelmények vizsgálata keretében kell megállapítani azt, hogy a  képzési program megfelel 
a  jogszabályoknak és az  abban meghatározott tartalommal, feltételekkel és módon megszerezhetők a képzési programban megjelölt kompetenciák,
c)	 a felnőttképző	 a 2013.	évi	LXXVII.	törvény	15. §-a	szerinti	adatszolgáltatási	 kötelezettségének	 a veszélyhelyzet	
megszűnését követő kilencven napon belül tesz eleget,
d)	 a  felnőttképzőnek	 vagyoni	 biztosítékkal	 és	minőségirányítási	 rendszerrel	 a  veszélyhelyzet	 megszűnését	
követő százhuszadik napig nem kell rendelkeznie.
	 (5)	 Az e §	 szerinti	képzés	és	az ahhoz	 előfeltételként	 kapcsolódó	 más	képzés	keretében	 történő	szolgáltatásnyújtás	 és	
az ahhoz szorosan kapcsolódó termékértékesítés az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény szerinti 
egyéb oktatás és képzésnek minősül és mentes az általános forgalmi adó alól.
	 (6)	 Ha	 a költségvetési	 támogatás	 feltétele,	 hogy	a képzésben	 részt	vevő	személy	a felnőttképző	 által	egy	vállalkozás	
részére foglalkoztatási céllal kiközvetítésre kerüljön, a  felnőttképző részére kifizetett képzési díj a  képzésben részt vevő	személyt	 foglalkoztató	 vállalkozás	 részére	nyújtott,	 az Európai	 Unió	működéséről	 szóló	szerződés	 107. cikk	
(1)  bekezdése	 szerinti	állami	támogatásnak	 minősül,	 és	a  2014–2020	 programozási	 időszakra	 rendelt	források	
felhasználására	 vonatkozó	 uniós	versenyjogi	 értelemben	 vett	állami	támogatási	 szabályokról	 szóló	255/2014.	 (X.	10.)	
Korm.	rendelet	41/A.	alcíme	vagy	46.	alcíme	szerint	nyújtható.
11. Bérleti szerződésekre vonatkozó átmeneti szabályok
31. §  A turisztikai, a  vendéglátóipari, a  szórakoztatóipari, a  szerencsejáték, a  filmipari, az  előadóművész, 
a rendezvényszervező és a sportszolgáltatást nyújtó ágazatok tekintetében a nem lakás céljára szolgáló helyiségre 
vonatkozó bérleti szerződéseket a bérbeadó 2020. június 30-áig felmondással nem szüntetheti meg.
32. § (1)	 A  veszélyhelyzet	 fennállása	 alatt	lejáró,	az  állam	 vagy	helyi	önkormányzat	 tulajdonában	 lévő	lakásra	kötött	
lakásbérleti szerződés, valamint az  állami vagy önkormányzati tulajdonú helyiségekre vonatkozó bérleti szerződés	 új	pályázat	 kiírása	nélkül	a bérlő	egyoldalú,	 a veszélyhelyzet	 fennállása	 alatt	–	de	legkésőbb	 a szerződés	3660	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
lejártának	 utolsó	napján	–	megtett	 írásbeli	nyilatkozata	 alapján	a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	90.	napig	
meghosszabbodik.
	 (2)	 A  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	harmincadik	 napig	a  nemzeti	 vagyonról	 szóló	törvény	rendelkezéseitől	
az  állam vagy helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakás tekintetében fennálló lakásbérleti szerződés, 
illetve az  állami vagy önkormányzati tulajdonú helyiségek tekintetében fennálló bérleti szerződés tartalma 
vonatkozásában a felek közös megegyezéssel eltérhetnek.
	 (3)	 Az (1)	 és	(2) bekezdés	 rendelkezéseit	 a 2020.	május	6.	napján	vagy	azt	megelőzően	 kötött,	az állam	 vagy	helyi	
önkormányzat tulajdonában lévő lakás tekintetében fennálló lakásbérleti szerződésre, valamint az  állami vagy 
önkormányzati tulajdonú helyiségek tekintetében fennálló bérleti szerződésre is alkalmazni kell.
12. Az adókötelezettségek teljesítésével kapcsolatos könnyítések
33. § (1)	 Az adózó	 a 2020.	április	22-e	és	2020.	szeptember	 30-a	között	esedékessé	 váló	éves	és	soron	kívüli	társasági	 adó	
adómegállapítási, -bevallási és -fizetési kötelezettségének, továbbá a  társasági adóról és az  osztalékadóról szóló	1996.	évi	LXXXI.	törvény	(a továbbiakban:	 Tao.	törvény)	 26. §	(1) bekezdése	 szerint	az éves	adóbevallással	
egyidejűleg teljesítendő adóelőleg megállapítási és bevallási kötelezettségének 2020. szeptember 30-ig tehet eleget.
	 (2)	 Az adózó	 a 2020.	április	22-e	és	2020.	szeptember	 30-a	között	esedékessé	 váló	éves	és	soron	kívüli	kisvállalati	 adó	
adómegállapítási, -bevallási és -fizetési kötelezettségét, továbbá kisvállalati adóelőleg megállapítási és bevallási 
kötelezettségét 2020. szeptember 30-ig teljesítheti.
	 (3)	 Az adózó	 a 2020.	április	22-e	és	2020.	szeptember	 30-a	között	esedékessé	 váló	éves	és	soron	kívüli	energiaellátók	
jövedelemadója adómegállapítási, -bevallási és -fizetési kötelezettségének, továbbá az  éves adóbevallással egyidejűleg teljesítendő adóelőleg megállapítási és bevallási kötelezettségének 2020. szeptember 30-ig tehet 
eleget.
	 (4)	 Az adózó	 a 2020.	április	22-e	és	2020.	szeptember	 30-a	között	esedékessé	 váló	éves	és	soron	kívüli	helyi	iparűzési	
adóbevallás-benyújtási kötelezettségét és az  ezzel egyidejűleg teljesítendő adófizetési kötelezettségét, 
valamint a  következő adóelőleg-fizetési időszakra szóló adóelőleg bevallás benyújtási kötelezettségét 
2020. szeptember 30-ig teljesítheti.
	 (5)	 Ha	 az  adózó	 iparűzési	 adóbevallás-benyújtási,	 adóelőleg-bevallási	 kötelezettségét	 a  (4)  bekezdésben	 foglaltak	
alkalmazásával a  2020-ban kezdődő adóelőleg-fizetési időszak első előlegrészlete esedékessége napjáig nem 
teljesítette,	 akkor	ezen	előlegrészlet	 esedékességekor	 az előző	 –	korábban	 bevallott	 –	iparűzési	 adóelőleg-részlet	
összegét kell megfizetni. Az  adózó ezen adóelőleg-részlet mérséklését annak esedékessége előtt kérheti, ha 
számításai szerint a 2020-ban kezdődő adóév adója nem éri el az adóévi adóelőleg összegét.
	 (6)	 A helyi	 adókról	szóló	1990.	évi	C.	törvény	3. §	(3) bekezdése	 szerinti	nyilatkozatot	 legkésőbb	 2020.	szeptember	 30-ig	
lehet benyújtani az adóhatósághoz.
	 (7)	 Az adózó	 a 2020.	április	22-e	és	2020.	szeptember	 30-a	között	esedékessé	 váló	éves	és	soron	kívüli	innovációs	 járulék	
megállapítási, -bevallási és -fizetési kötelezettségének, továbbá az éves járulékbevallással egyidejűleg teljesítendő 
innovációs járulékelőleg megállapítási és bevallási kötelezettségének 2020. szeptember 30-ig tehet eleget.
	 (8)	 A 2020.	 április	22-e	és	2020.	szeptember	 30-a	között	esedékessé	 váló	társasági	 adóelőleg,	 kisvállalati	 adóelőleg,	
energiaellátók	 jövedelemadója	 adóelőleg,	 innovációs	 járulékelőleg	 összegét,	 amelyről	 az (1),	(2),	(3)	és	(7) bekezdés	
alapján adóelőleg- és járulékelőleg-bevallás 2020. szeptember 30-ig kerülhet benyújtásra, az  adózó az  utolsó 
rendelkezésre	 álló	adóelőleg-,	 illetve	járulékelőleg-bevallásban	 megállapított	 előleg-kötelezettség	 –	ha	a csoportos	
társasági adóalany társasági adó vonatkozásában adóelőleg bevallással nem rendelkezik, akkor a  részére adóhatósági	 határozattal	 előírt	társasági	 adóelőleg	 kötelezettség	 –	alapulvételével,	 azonos	ütemezésben	 állapítja	
meg és a rá irányadó határidőig fizeti meg. Az így megállapított társasági adóelőleg kötelezettséget a Tao. törvény 26. §	(2),	(3),	(7)	és	(8) bekezdése	 szerint	megállapított	 adóelőleg	 kötelezettségnek	 kell	tekinteni	 az adóról	 való	
rendelkezés szempontjából. Az adózó ezen adó-, illetve járulékelőleg mérséklését annak esedékessége előtt kérheti, ha számításai szerint a  2020-ban kezdődő adóév adója, illetve járuléka nem éri el az  adó-, illetve járulékelőleg 
összegét.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3661
13. Egyes ágazatokat megillető adó- és járulékkedvezmények átmeneti szabályai
34. § (1)	 A  szociális	 hozzájárulási	 adóról	szóló	2018.	évi	LII.	törvény	alapján	fennálló	 szociális	 hozzájárulási	 adófizetési	
kötelezettséget	2020.	március,	április,	május	és	június	hónapra	nem	kell	teljesítenie	a (9) bekezdés	szerinti
a)	 kifizetőnek	a munkaviszonyban	foglalkoztatott	természetes	személy	foglalkoztatása	tekintetében,
b)	 egyéni	vállalkozónak	e jogállására	tekintettel,	és
c)	 a  társadalombiztosítás	 ellátásaira	 jogosultakról	 szóló	törvény	 (a  továbbiakban:	 Tbj.)	szerinti	társas	
vállalkozónak e jogállására tekintettel.
	 (2)	 A  2020.	 március,	 április,	május	és	június	hónapra	 vonatkozó	 járulékfizetési	 kötelezettséget	 a Tbj.	szabályaitól	
eltérően	a (9) bekezdés	szerintia)	 foglalkoztatónál	munkaviszonyban	foglalkoztatott	természetes	személy,
b)	 egyéni	vállalkozó	ésc)	 a Tbj.	szerinti	társas	vállalkozó
esetében	 úgy	kell	teljesíteni,	 hogy	a  járulékalapot	 képező	jövedelem	 után	kizárólag	 a  4	százalékos	 mértékű	
természetbeni egészségbiztosítási járulékot, de legfeljebb 7710 forint összeget kell megfizetni.
	 (3)	 A (2) bekezdés	 szerinti	járulékfizetés	 teljesítése	 nem	érinti	a biztosított	 társadalombiztosítási	 és	munkaerőpiaci	
ellátásokra való jogosultságát és az ellátások összegét.
	 (4)	 Nem	 keletkezik	 a szakképzési	 hozzájárulásról	 és	a képzés	 fejlesztésének	 támogatásáról	 szóló	2011.	évi	CLV.	törvény	
szerinti szakképzési hozzájárulás fizetési kötelezettsége 2020. március, április, május és június hónapra vonatkozóan a (9) bekezdés	szerinti	hozzájárulás	fizetésre	kötelezettnek.
	 (5)	 A (9) bekezdés	 szerinti,	a megváltozott	 munkaképességű	 személyek	 ellátásairól	 és	egyes	törvények	 módosításáról	
szóló 2011. évi CXCI. törvény szerint rehabilitációs hozzájárulás fizetésére kötelezett esetében a  rehabilitációs hozzájárulás mértéke a 2020. adóévre a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények 
módosításáról	 szóló	2011.	évi	CXCI.	törvény	23. §	(5) bekezdése	 szerinti	hozzájárulás	 mértékének	 kétharmada.	
A  rehabilitációs hozzájárulás fizetésére kötelezett a  rehabilitációs hozzájárulásra 2020 második, harmadik és negyedik negyedévére előleget nem fizet.
	 (6)	 A kisadózó	 vállalkozások	 tételes	adójáról	 és	a kisvállalati	 adóról	szóló	2012.	évi	CXLVII.	törvény	(a továbbiakban:	
Katv.)	szerinti	kisvállalati	 adóalany,	 amely	a  (9)  bekezdés	 szerinti	tevékenységet	 tényleges	 főtevékenységként	
folytat, e  tevékenységével összefüggésben a  2020. március, április, május és június hónapra történő kisvállalati adókötelezettsége megállapításánál nem tekinti kisvállalati adóalapnak a személyi jellegű kifizetések összegét.
	 (7)	 A Katv.	szerinti	kisadózó	vállalkozás,	amely
a)	 taxis	személyszállítás	(TEÁOR	és	 TESZOR	4932),
b)	 fodrászat,	szépségápolás	(TEÁOR	és	 TESZOR	9602),
c)	 festés,	üvegezés	(TEÁOR	és	 TESZOR	4334),
d)	 egyéb	humán-egészségügyi	ellátás	(TEÁOR	és	 TESZOR	8690),
e)	 villanyszerelés	(TEÁOR	és	 TESZOR	4321),
f)	 fizikai	közérzetet	javító	szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	9604),
g)	 előadó-művészet	(TEÁOR	és	 TESZOR	9001),
h)	 víz-,	gáz-,	fűtés-,	légkondicionáló-szerelés	(TEÁOR	és	 TESZOR	4322),
i)	 szakorvosi	járóbeteg-ellátás	(TEÁOR	és	 TESZOR	8622),
j)	 épületasztalos-szerkezet	szerelése	(TEÁOR	és	 TESZOR	4332),
k)	 sport,	szabadidős	képzés	(TEÁOR	és	 TESZOR	8551),
l)	 tetőfedés,	tetőszerkezet-építés	(TEÁOR	és	 TESZOR	4391),
m)	 általános	járóbeteg-ellátás	(TEÁOR	és	 TESZOR	8621),
n)	 padló-,	falburkolás	(TEÁOR	és	 TESZOR	4333),
o)	 fogorvosi	járóbeteg-ellátás	(TEÁOR	és	 TESZOR	8623),
p)	 előadó-művészetet	kiegészítő	tevékenység	(TEÁOR	és	 TESZOR	9002),
q)	 egyéb	sporttevékenység	(TEÁOR	és	 TESZOR	9319),
r)	 fekvőbeteg-ellátás	(TEÁOR	és	 TESZOR	8610),
s)	 konferencia,	kereskedelmi	bemutató	szervezése	(TEÁOR	és	 TESZOR	8230),
t)	 üdülési,	egyéb	átmeneti	szálláshely-szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	5520),
u)	 testedzési	szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	9313),
v)	 egyéb	vendéglátás	(TEÁOR	és	 TESZOR	5629),
w)	 egyéb	szálláshely-szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	5590),3662	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
x)	 szerencsejáték,	fogadás	(TEÁOR	és	 TESZOR9200),
y)	 idősek,	fogyatékosok	szociális	ellátása	bentlakás	nélkül	(TEÁOR	és	 TESZOR	8810)	és
z)	 szállodai	szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	5510)
tevékenységet	 folytat	(a továbbiakban:	 mentesített	 tevékenységet	 folytató)	 2020.	március,	 április,	május	és	június	
hónapra tekintettel mentesül a  kisadózó után a  Katv. szerinti tételes adó megfizetése alól. Az  e  bekezdés szerinti 
adófizetési kötelezettség alóli mentesülés nem befolyásolja a  társadalombiztosítási ellátásokra való jogosultságot 
és	az ellátások	 összegét.	 E rendelkezést	 az a Katv.	 hatálya	alá	tartozó	mentesített	 tevékenységet	 folytató	kisadózó	
vállalkozás alkalmazhatja, amely e  tevékenysége tekintetében 2020. február hónapjában már a  Katv. hatálya alá tartozott.
	 (8)	 A kisadózó	 vállalkozás	 a 2020.	március	1-je	előtt	esedékessé	 vált	Katv.	szerinti	adótartozását	 a veszélyhelyzet	
megszűnésének	 negyedévét	 követő	hónaptól	 10	havi	egyenlő	 részletben	 –	az  egyes	 részleteket	 a  tárgyhó	
12.  napjáig	 –	fizetheti	 meg.	Az  állami	 adóhatóság	 2020.	március	 1-jétől	a  veszélyhelyzet	 megszűnésének	
negyedévét követő hónapig és a részletfizetés időtartamára az adótartozásra pótlékot nem számít fel. Ha az adózó az esedékes részlet befizetését nem teljesíti, akkor az e bekezdés szerinti kedvezményre való jogosultságát elveszti, 
és	a tartozás	 egy	összegben	 esedékessé	 válik.	Ebben	az esetben	 az adóhatóság	 a tartozás	 fennmaradó	 részére	
–	a 2020. március 1-jéig	 terjedő	időszakra	 felszámított	 késedelmi	 pótlékon	 felül	–	2020.	március	1-jétől	késedelmi	
pótlékot számít fel.
	 (9)	 Az (1)–(6) bekezdés	 szerinti	rendelkezések	 a következő	 TEÁOR-	és	TESZOR-számmal	 azonosított	 tevékenységet	
tényleges	főtevékenységként	végzőkre	–	ide	nem	értve	a költségvetési	szerv	kifizetőket	–	terjednek	ki:a)	 taxis	személyszállítás	(TEÁOR	és	 TESZOR	49.32),
b)	 szálláshely-szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	55),
c)	 vendéglátás	(TEÁOR	és	 TESZOR	56),
d)	 alkotó-,	művészeti,	szórakoztató	tevékenység	(TEÁOR	és	 TESZOR	90),
e)	 sport-,	szórakoztató,	szabadidős	tevékenység	(TEÁOR	és	 TESZOR	93),
f)	 szerencsejáték,	fogadás	(TEÁOR	és	 TESZOR	92),
g)	 film,	video,	televízióműsor	gyártása,	hangfelvétel-kiadás	(TEÁOR	és	 TESZOR	59),
h)	 konferencia,	kereskedelmi	bemutató	szervezése	(TEÁOR	és	 TESZOR	82.30),
i)	 napilapkiadás	(TEÁOR	és	 TESZOR	58.13),
j)	 folyóirat,	időszaki	kiadvány	kiadása	(TEÁOR	és	 TESZOR	58.14),
k)	 műsorösszeállítás,	műsorszolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	60),
l)	 utazásközvetítés,	utazásszervezés,	egyéb	foglalás	(TEÁOR	és	 TESZOR	79),
m)	 fizikai	közérzetet	javító	szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	96.04),
n)	 belvízi	személyszállítás	(TEÁOR	és	 TESZOR	50.30),
o)	 növényi	szaporítóanyag	termesztése	(TEÁOR	és	 TESZOR	01.30),
p)	 egyéb,	nem	évelő	növény	termesztése	(TEÁOR	és	 TESZOR	01.19),
q)	 egyéb	évelő	növény	termesztése	(TEÁOR	és	 TESZOR	01.29),
r)	 dísznövény	nagykereskedelme	(TEÁOR	és	 TESZOR	46.22),
s)	 dísznövény,	vetőmag,	műtrágya,	hobbiállat-eledel	kiskereskedelme	(TEÁOR	és	 TESZOR	47.76),
t)	 vadgazdálkodás,	vadgazdálkodási	szolgáltatás	(TEÁOR	és	 TESZOR	01.70),
u)	 desztillált	szeszes	ital	gyártása	(TEÁOR	és	 TESZOR	11.01),
v)	 szőlőbor	termelése	(TEÁOR	és	 TESZOR	11.02),
w)	 sörgyártás	(TEÁOR	és	 TESZOR	11.05)	és
x)	 szőlőtermesztés	(TEÁOR	és	 TESZOR	01.21).
	 (10)	 Tényleges	 főtevékenységnek	 ezen	§	alkalmazásában	 azt	a  tevékenységet	 kell	érteni,	amelyből	 az  adózónak	
a  koronavírus-világjárvány nemzetgazdaságot érintő hatásának enyhítése érdekében szükséges azonnali intézkedésekről	 szóló	47/2020.	 (III.	18.)	Korm.	rendelet	 közterhekkel	 kapcsolatos	 részletszabályairól	 és	egyes	új	
intézkedésekről	 szóló	61/2020.	 (III.	23.)	Korm.	rendelet	hatálybalépését	 megelőző	 hat	hónapban	 a legtöbb	 bevétele,	
de legalább bevételének 30%-a származott.
	 (11)	 A  (9)  bekezdés	 m)  pontja	 szerinti	tevékenységet	 végzőre	 akkor	terjednek	 ki	az  (1)–(6)  bekezdés	 szerinti	
rendelkezések, ha a tevékenységet végző megfelel a közfürdők létesítésének és üzemeltetésének közegészségügyi feltételeiről	szóló	37/1996.	(X.	18.)	NM	rendelet	szabályainak.
	 (12)	 A  (9)  bekezdés	 o)  pontja	 szerinti	tevékenységet	 végzőre	 akkor	terjednek	 ki	az  (1)–(6)  bekezdés	 szerinti	
rendelkezések, ha a  tevékenységet végző megfelel a  dísznövény szaporítóanyagok forgalomba hozataláról szóló 
45/2008.	(IV.	11.)	FVM	rendelet	2. §	2. pontjában	foglaltaknak.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3663
	 (13)	 A (9) bekezdés	 p)	és	q) pontja	 szerinti	tevékenységet	 végzőre	 akkor	terjednek	 ki	az (1)–(6) bekezdés	 szerinti	
rendelkezések, ha a  tevékenységet végző adózónak az  e  törvény hatálybalépését megelőző hat hónapban 
a legtöbb	 bevétele,	 de	legalább	 bevételének	 30%-a	a virágok	 –	ideértve	 a vágni	való	virágot	és	a virágsarjat	 is	–	
termesztéséből, a  vágott virág, virágcsokor és hasonló termékek kereskedelmi értékesítéshez való előkészítéséből vagy fonásra szánt növényi termékek termesztéséből származott.
	 (14)	 A  (9)  bekezdés	 s)  pontja	 szerinti	tevékenységet	 végzőre	 akkor	terjednek	 ki	az  (1)–(6)  bekezdés	 szerinti	
rendelkezések,	 ha	a tevékenységet	 végző	a (9) bekezdés	 s) pontjában	 szereplő	 tevékenységek	 közül	kizárólag	
dísznövény-kiskereskedelemmel foglalkozik.
	 (15)	 A (9) bekezdés	 t) pontja	 szerinti	tevékenységet	végzőre	 akkor	terjednek	 ki	az (1)–(6) bekezdés	 szerinti	rendelkezések,	
ha a tevékenységet végző megfelel a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi 
LV. törvény	50. §	(2) bekezdés	f) pontjának.
	 (16)	 A  (9)  bekezdés	 u)  pontja	 szerinti	tevékenységet	 végzőre	 akkor	terjednek	 ki	az  (1)–(6)  bekezdés	 szerinti	
rendelkezések, ha az  általa gyártott ital a  szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, 
címkézéséről	 és	földrajzi	 árujelzőinek	 oltalmáról,	 valamint	 az  1576/89/EK	 tanácsi	rendelet	 hatályon	 kívül	
helyezéséről	 szóló,	2008.	január	15-i	110/2008/EK	 európai	parlamenti	 és	tanácsi	rendelet	 II.  melléklet	 6.	vagy	
9. pontja szerinti szeszes ital.
	 (17)	 A  (9)  bekezdés	 w)  pontja	 szerinti	tevékenységet	 végzőre	 akkor	terjednek	 ki	az  (1)–(6)  bekezdés	 szerinti	
rendelkezések,	 ha	a gyártó	megfelel	 a jövedéki	 adóról	szóló	2016.	évi	LXVIII.	törvény	3. §	(3) bekezdés	 17. pontjában	
foglaltaknak.
14. A turisztikai ágazattal összefüggő adókönnyítő szabályok
35. §  A turizmusfejlesztési hozzájárulásra kötelezettet a  2020. március 1. napjától 2020. december 31. napjáig terjedő 
időszakra nem terheli hozzájárulási kötelezettség, erre az  időszakra a  turizmusfejlesztési hozzájárulást nem kell 
megállapítania, bevallania és megfizetnie.
36. § (1)	 A 2020.	 április	26-tól	2020.	december	 31-éig	terjedő	időszakban	 eltöltött	 vendégéjszaka	 utáni	idegenforgalmi	
adót az  adó alanyának nem kell megfizetnie, az  adó beszedésére kötelezettnek nem kell beszednie, befizetnie, a megállapított, de be nem szedett adót azonban be kell vallania az adóhatósághoz.
	 (2)	 Nem	kell	bevallani	a megállapított	idegenforgalmi	adót,	ha	annak	összege	nulla.
15. A légiipari ágazatban érvényesíthető adókedvezményekről
37. § (1)	 A  szociális	 hozzájárulási	 adóról	szóló	2018.	évi	LII.	törvény	alapján	fennálló	 szociális	 hozzájárulási	 adófizetési	
kötelezettséget	nem	kell	teljesítenie	az (5) bekezdés	szerinti	feltételeknek	megfelelőa)	 kifizetőnek	a munkaviszonyban	foglalkoztatott	természetes	személy	foglalkoztatása	tekintetében,
b)	 a Tbj.	szerinti	társas	vállalkozónak	e jogállására	tekintettel.
	 (2)	 Nem	 keletkezik	 a szakképzési	 hozzájárulásról	 és	a képzés	 fejlesztésének	 támogatásáról	 szóló	2011.	évi	CLV. törvény	
szerinti	 szakképzési	 hozzájárulás	 fizetési	kötelezettsége	 az  (5)  bekezdés	 szerinti	 hozzájárulás	 fizetésére	
kötelezettnek.
	 (3)	 Az (1)	 és	(2) bekezdés	 szerinti	közteherfizetési	 mentesség	 az adózót	 2020.	május	hónaptól	 2020.	december	 31-ig	
illeti meg.
	 (4)	 Az (5) bekezdés	 szerinti,	a megváltozott	 munkaképességű	 személyek	 ellátásairól	 és	egyes	törvények	 módosításáról	
szóló 2011. évi CXCI. törvény szerint rehabilitációs hozzájárulás fizetésre kötelezett kifizető 2020. május 1-jétől 
a  veszélyhelyzet megszűnésének napját magában foglaló hónap utolsó napja közötti időszak, de legfeljebb 
2020. december 31-ig terjedő időszak hónapjaira arányosan jutó hozzájárulás-fizetési kötelezettség alól mentesül, 
azzal, hogy a rehabilitációs hozzájárulásra a fizetésre kötelezett a 2020. évben további előleget nem fizet.
	 (5)	 Az (1),	 (2)	és	(4) bekezdés	 szerinti	közteherfizetési	 mentesség	 az alábbi	 feltételek	 együttes	 fennállása	 esetén	illeti	
meg az adózót:
a)	 a  következő	 TEÁOR-	 és	TESZOR-számmal	 azonosított	 tevékenységek	 valamelyikét	 tényleges	
főtevékenységként végzi:aa)	 légi,	űrjármű	gyártás	(TEÁOR	és	 TESZOR	30.30),
ab)	 repülőgép,	űrhajó	javítás	(TEÁOR	és	 TESZOR	33.16)	vagy
ac)	 légi	személyszállítás	(TEÁOR	és	 TESZOR	51.10),3664	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
b)	 átlagos	állományi	létszáma	a veszélyhelyzet	kihirdetését	megelőző	12	hónapban	legalább	10	fő,	és
c)	 a koronavírus-járvány	 miatt,	azzal	ok-okozati	 összefüggésben	 az a) pont	 szerinti	tevékenységből	 származó	
értékesítés nettó árbevétele 2020. január 1. napjától 2020. március 31. napjáig tartó időszakhoz képest 2020.  április 1. napjától 2020. május 31. napjáig tartó időszakban időarányosan legalább 25 százalékkal 
visszaesett,
d)	 a közteherfizetési	 mentesség	 igénybevételi	 szándékáról	 az adózó	 az iparügyekért	 felelős	miniszter	 által	
vezetett minisztérium részére bejelentést tesz az  alábbi adattartalommal, amelyet az  iparügyekért felelős 
miniszter nyilvántartásba vesz:
da)	 a bejelentő	neve,	székhelye,	adószáma	és	cégjegyzékszáma;
db)	 a bejelentő	képviselőjének	neve,	tisztsége,	képviselet	joga,	valamint	elérhetőségei;dc)	 a bejelentő	a) pont	szerinti	fő	tevékenységének	megjelölése;
dd)	 a bejelentő	átlagos	állományi	létszáma	a veszélyhelyzet	kihirdetését	megelőző	12	hónapban;
de)	 a  bejelentő	 által	a  közteherfizetési	 mentesség	 időszaka	 alatt	továbbfoglalkoztatott	 azon	
munkavállalók száma, akik a  bejelentő üzleti tevékenységében a  koronavírus-járvány miatt bekövetkezett csökkenés, vagy felfüggesztés következtében a  támogatás hiányában elbocsátásra 
kerültek	volna;
df)	 a bejelentő	 nyilatkozata	 arról,	hogy	amennyiben	 a bejelentő	 a jelen	közteherfizetési	 mentesség	
iránti igénnyel érintett munkavállalók tekintetében az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó 
ideiglenes keret a  gazdaságnak a  jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való támogatása céljából	című,	2020.	március	19-i,	C(2020)	1863	final	számú	európai	bizottsági	 közlemény	 (HL	C	91.,	
2020.03.20.,	 1.o.)	(a továbbiakban:	 közlemény)	 3.10. pontja	 alapján	nyújtható	 egyéb	támogatásban	
(fizetési	mentességben,	 kedvezményben,	 halasztásban)	 részesült,	 ezen	támogatások	 együttesen	
sem haladják meg az  érintett munkavállalók havi, munkáltatói járulékokkal együtt számított munkabérének	nyolcvan	százalékát;
dg)	 a  bejelentő	 nyilatkozata	 arról,	hogy	tudomásul	 veszi,	hogy	a  jelen	közteherfizetési	 mentesség	
iránti igény alapján igénybe vett támogatás abban az  esetben halmozható azonos, vagy részben 
azonos azonosítható elszámolható költségek támogatására irányuló egyéb helyi, regionális, 
államháztartási vagy uniós forrásból származó általános foglalkoztatástámogatási intézkedéssel, valamint az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról 
és	a regionális	 támogatási	 térképről	 szóló	37/2011.	 (III.	22.)	Korm.	rendelet	 (a továbbiakban:	 Atr.)	
2.  §  1.  pontja	 szerinti	állami	támogatással,	 ha	az  ily	módon	halmozott	 támogatás	 nem	vezet	
az érintett munkavállalók bérköltségeinek túlkompenzálásához,
e)	 sem	 az  adózó	 sem	pedig	kapcsolt	 vállalkozása	 az  Európai	 Bizottság	 korábbi,	 Magyarországnak	 címzett	
határozata alapján jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásban nem részesült, amely 
kapcsán a támogatás visszafizetésére kötelezték és ezen visszafizetési kötelezettségének nem tett eleget.
	 (6)	 Az (1),	 (2)	és	(4) bekezdés	 szerinti	közteherfizetési	 mentesség	 (e	§	alkalmazásában	 a továbbiakban	 együtt:	átmeneti	
támogatás)	 az Európai	 Unió	működéséről	 szóló	Szerződés	 107. cikk	 (1) bekezdése	 szerinti	állami	támogatásnak	
minősül, és a közlemény 3.10. pontjának szabályaival összhangban nyújtható.
	 (7)	 Az átmeneti	 támogatás	 havi	összege	a közlemény	 3.10.	szakasza	 alapján	nyújtott	egyéb	támogatással	 együttesen	
sem haladhatja meg az  érintett munkavállalók havi, munkáltatói járulékokkal együtt számított munkabérének 
nyolcvan százalékát.
	 (8)	 Azonos,	 vagy	részben	azonos	azonosítható	 elszámolható	 költségek	 esetén	az átmeneti	 támogatás	 halmozható	 más	
helyi,	regionális,	 államháztartási	 vagy	uniós	forrásból	 származó,	 az Atr.	2. §	1. pontja	 szerinti	állami	támogatásnak	
nem	minősülő	 általános	 foglalkoztatástámogatási	 intézkedéssel,	 és	az Atr.	2. §	1. pontja	 szerinti	állami	támogatással,	
feltéve hogy az  ily módon halmozott támogatás az  adózó tekintetében nem vezet az  érintett munkavállalók 
bérköltségeinek túlkompenzálásához.
	 (9)	 Az átmeneti	 támogatással	 kapcsolatos	 minden	iratot	a bejelentés	 nyilvántartásba	 vételét	követő	tíz	évig	meg	kell	
őrizni.
	 (10)	 Tényleges	 főtevékenységnek	 az (5) bekezdés	 a) pontja	 alkalmazásában	 azt	a tevékenységet	 kell	érteni,	amelyből	
az  adózónak e  törvény hatálybalépését megelőző 12 hónapban az  értékesítési nettó árbevételének legalább 70 százaléka származott.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3665
16. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény eltérő 
alkalmazásával összefüggő átmeneti szabályok
38. § (1)	 A foglalkoztatás	 elősegítéséről	 és	a munkanélküliek	 ellátásáról	 szóló	1991.	évi	IV.	törvény	(a továbbiakban:	 Flt.)	
szerinti	keresetpótló	 juttatás	–	a veszélyhelyzet	 alatt	a képzés	 felfüggesztésétől	 a 2020.	évi	kötelező	 legkisebb	
munkabér	 60	százalékának	 megfelelő	 mértékben	 –	a  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követően	 a  hatósági	
szerződésben megállapítottak szerinti összegben kerül folyósításra.
	 (2)	 Az Flt.	 14. §	(1) bekezdése,	 valamint	 14/A. §-a	 szerinti,	a veszélyhelyzetre	 tekintettel	 felfüggesztett	 képzésekkel	
összefüggő hatósági szerződések, együttműködési megállapodások, képzési és felnőttképzési szerződések, 
valamint a  kormányhivatalok által közzétett képzési irányok és jegyzékek a  veszélyhelyzet időtartamával 
meghosszabbodnak.
	 (3)	 Az  álláskeresőként	 való	nyilvántartással,	 az  álláskeresők	 ellátásával,	 valamint	 a  természetes	 személynek	
nyújtott foglalkoztatást elősegítő támogatással kapcsolatos eljárás során az  ügyfél személyes eljárását igénylő kötelezettségei,	 valamint	 az  ügyfél	 és	az  állami	 foglalkoztatási	 szerv	közötti	kapcsolattartás	 –	az  elektronikus	
ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvényben foglaltaknak megfelelő eljáráson és	kapcsolattartáson	 kívül	–	a beazonosításához	 szükséges	 Flt.	57/A. §	(1) bekezdése	 szerinti	adatok	megadásával	
elektronikus levélben is teljesíthető a veszélyhelyzet megszűnését követő 15. napig.
	 (4)	 Az  ügyfél	 Flt.	szerinti	személyes	 megjelenési	 kötelezettsége	 a  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	15.	napig	
szünetel.
	 (5)	 A  vállalkozóvá	 válást	elősegítő	 támogatásban	 részesülő	 személlyel,	 vagy	a  munkahelyteremtő	 támogatásban	
részesülő munkaadóval megkötött hatósági szerződés hatálya a  támogatott kötelezettségei tekintetében a  veszélyhelyzet időtartamával meghosszabbodik, ha a  támogatott a  hatósági szerződésben foglalt kötelezettségének a veszélyhelyzet időtartama alatt nem tett eleget.
	 (6)	 A  helyközi	 utazási	támogatással	 és	a  csoportos	 személyszállítás	 támogatással	 összefüggő	 hatósági	 szerződés	
hatálya, valamint a támogatás időtartama a veszélyhelyzet időtartamával meghosszabbodik. A támogatás összege 
ekkor sem haladhatja meg a hatósági szerződésben foglalt, teljes időtartamra megállapított támogatási összeget.
	 (7)	 A hatósági	szerződéssel	biztosított	lakhatási	támogatás	folyósítását	nem	kell	megszüntetni,	ha
a)	 a támogatásban	 részesülő	 személy	munkaviszonya	 az adott	munkaadónál	 a veszélyhelyzet	 időtartama	 alatt	
megszűnt, és
b)	 a támogatásban	 részesülő	 személyt	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	30	napon	belül	álláskeresőként	
nyilvántartásba vették.
17. A munkahelyi gyermekfelügyelet kapcsán érvényesíthető adó és járulékkedvezmények
39. § (1)	 A  munkahelyi	 gyermekfelügyelet	 végzése	 céljából	 foglalkoztatott	 személy	 esetében	 a  2020.	 április,	május	
és június hónapra vonatkozóan a  Tbj. szerint járulékalapot képező jövedelem után járulékként kizárólag a Tbj. szerinti természetbeni egészségbiztosítási járulékot kell megfizetni azzal, hogy ennek összege a 7710 forintot 
nem haladhatja meg. A  járulékfizetés e  bekezdés szerinti teljesítése nem érinti a  Tbj. szerinti biztosítottnak 
a társadalombiztosítási és munkaerőpiaci ellátásokra való jogosultságát és ezen ellátások összegét.
	 (2)	 A munkahelyi	 gyermekfelügyelet	 végzése	céljából	foglalkoztatott	 személy	számára	a 2020.	április,	május	és	június	
hónapra	 kifizetett	 jövedelem,	 juttatás	után	a kifizetőnek	 a szociális	 hozzájárulási	 adóról	szóló	2018.	évi	LII.	törvény	
szerinti szociális hozzájárulási adó, valamint a szakképzési hozzájárulásról és a képzés fejlesztésének támogatásáról szóló 2011. évi CLV. törvény szerinti szakképzési hozzájárulás megfizetésének kötelezettségét nem kell teljesítenie.
18. A Széchenyi Pihenő Kártya formájában – béren kívüli juttatásként – adható összeg emelése és 
mentesítése a szociális hozzájárulási adó alól
40. § (1)	 A  2020.	 évben	a  személyi	 jövedelemadóról	 szóló	1995.	évi	CXVII.	törvény	 (a  továbbiakban:	 Szja	tv.)	71.  §	
(1) bekezdésétől	eltérően	a Széchenyi	Pihenő	Kártya
a)	 szálláshely	alszámlájára	utalt	támogatás	legfeljebb	évi	400	ezer	forint,
b)	 vendéglátás	alszámlájára	utalt	támogatás	legfeljebb	évi	265	ezer	forint,
c)	 szabadidő	alszámlájára	utal	utalt	támogatás	legfeljebb	évi	135	ezer	forint
összegig minősül béren kívüli juttatásnak.3666	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (2)	 A 2020.	évben	az Szja	tv.	70. §	(8) bekezdésétől	eltérően	az éves	rekreációs	keretösszeg
a)	 –	ha	a munkáltató	költségvetési	szerv	–
aa)	 évi	400	ezer	forint,	ha	a munkavállaló	munkaviszonya	egész	évben	fennáll,
ab)	 a 400	 ezer	forintnak	 a munkavállaló	 által	az adott	 munkáltatónál	 az adóévben	 a juttatás	 alapjául	
szolgáló jogviszonyban töltött napokkal arányos összege, ha a  munkavállaló munkaviszonya csak az év egy részében áll fenn,
ac)	 évi	400	ezer	forint,	ha	a magánszemély	munkaviszonya	a magánszemély	halála	miatt	szűnik	meg,
b)	 más	munkáltató	esetében
ba)	 évi	800	ezer	forint,	ha	a munkavállaló	munkaviszonya	egész	évben	fennáll,bb)	 a 800	 ezer	forintnak	 a munkavállaló	 által	az adott	 munkáltatónál	 az adóévben	 a juttatás	 alapjául	
szolgáló jogviszonyban töltött napokkal arányos összege, ha a  munkavállaló munkaviszonya csak 
az év egy részében áll fenn,
bc)	 évi	800	ezer	forint,	ha	a magánszemély	munkaviszonya	a magánszemély	halála	miatt	szűnik	meg.
	 (3)	 A szociális	 hozzájárulási	 adóról	szóló	2018.	évi	LII.	törvény	1. §	(4) bekezdés	 a) pontjától	 eltérően	2020.	április	22-től	
a  2020. december 31-ig adott juttatások tekintetében nem terheli adókötelezettség a  Széchenyi Pihenő Kártya kártyaszámlájára utalt béren kívüli juttatásnak minősülő összeget.
19. A munkáltatót terhelő egészségügyi szolgáltatási járulékfizetési kötelezettség
41. §  A veszélyhelyzet fennállásának időszakában a  veszélyhelyzetből kifolyólag fizetés nélküli szabadságon lévő 
munkavállalóra tekintettel fizetendő egészségügyi szolgáltatási járulékot a  munkáltató a  veszélyhelyzet 
megszűnését követő hatvanadik napig fizeti meg.
20. A beszámolási kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos átmeneti szabályok
42. § (1)	 A  számvitelről	 szóló	2000.	évi	C.	törvény	 szerinti	beszámolókra	 –	ideértve	 a  számvitelről	 szóló	2000.	évi	
C.  törvény felhatalmazása alapján kiadott sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek szerinti beszámolókat	 is	–	vonatkozó	 beszámoló	 készítési,	 nyilvánosságra	 hozatali,	 letétbe	helyezési	 és	közzétételi,	
továbbá	 benyújtási,	 leadási,	megküldési	 határidők	 –	ha	azok	2020.	április	22.	és	2020.	szeptember	 30.	között	
esedékesek	 –	2020. szeptember	 30-ig	meghosszabbodnak,	 azzal,	hogy	ezen	beszámolókra	 épülő	további	számviteli	
kötelezettségek határidejét ettől a naptól kell számítani.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdésben	 foglaltak	 nem	vonatkoznak	 a  Magyar	 Könyvvizsgálói	 Kamaráról,	 a  könyvvizsgálói	
tevékenységről,	 valamint	 a könyvvizsgálói	 közfelügyeletről	 szóló	2007.	évi	LXXV.	törvény	2. §	19. pontja	 szerinti	
közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók beszámolóira.
21. Az adóigazgatási szabályok átmeneti alkalmazása
43. § (1)	 Az adózás	 rendjéről	 szóló	2017.	évi	CL.	törvény	(a továbbiakban:	 Art.)	153. §	(1) bekezdés	 b) pontja	 és	az Art. 157. §	
(1)  bekezdés	 f)  pontja	 szerinti	feltétel	vizsgálata	 során	az  állami	 adó-	és	vámhatóság	 figyelmen	 kívül	hagyja	
a veszélyhelyzet ideje alatt vagy az azt követő harminc napon belül esedékes adókötelezettség megsértése miatt 
az adózó terhére megállapított adókülönbözetet.
	 (2)	 A veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	harmincadik	 napot	magában	 foglaló	negyedévet	 követő	minősítés	 alapján	
az  adózó megbízható adózói minősítése nem szüntethető meg a  veszélyhelyzet ideje alatt vagy az  azt követő 
harminc	napon	belül	megindított	 végrehajtási	 eljárásra	való	hivatkozással,	 továbbá	az Art.	153. §	(1) bekezdés	 e)	és	
i) pontja	szerinti	feltételek	hiánya	miatt.
44. § (1)	 Az Art.	 198. §-a	és	az Art.	199. §-a	szerinti	kedvezményeken	 túl,	az adóhatóság	 az adózónak	 és	az adó	megfizetésére	
kötelezett	 személynek	 (e	§	alkalmazásában	 a  továbbiakban	 együtt:	adózó)	a  veszélyhelyzet	 megszűnését	
követő harmincadik napig előterjesztett kérelmére az  adóhatóságnál nyilvántartott, legfeljebb ötmillió forint 
összegű adóra, egy alkalommal, legfeljebb hathavi pótlékmentes fizetési halasztást vagy legfeljebb tizenkét 
havi pótlékmentes részletfizetést engedélyez, ha a  kérelmező a  kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolja vagy 
valószínűsíti, hogy a fizetési nehézség a veszélyhelyzetre vezethető vissza.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3667
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	kérelmet	 az elektronikus	 kapcsolattartásra	 nem	kötelezett	 adózó	elektronikus	 úton	vagy	
írásban nyújthatja be.
	 (3)	 Az (1) bekezdés	szerinti	fizetési	könnyítésre	irányuló	eljárás	illetékmentes.
	 (4)	 Az (1) bekezdés	szerinti	kérelem	ügyintézési	határideje	tizenöt	nap.
	 (5)	 Az (1) bekezdésben	 meghatározott	 fizetési	kedvezmény	 engedélyezésére	 irányuló,	 az e törvény	 hatálybalépésének	
napján	folyamatban	lévő	eljárás	tekintetében	e §-t	kell	alkalmazni.
45. § (1)	 Az  Art.	 201.  §	(2)  bekezdésétől	 eltérően	 az  adóhatóság	 a  nem	természetes	 személy	 adózónak	 és	az  adó	
megfizetésére	 kötelezett	 személynek	 (e	§	alkalmazásában	 a  továbbiakban	 együtt:	adózó)	a  veszélyhelyzet	
megszűnését követő harmincadik napig előterjesztett kérelmére az  őt terhelő adótartozást egy alkalommal, 
legfeljebb húsz százalékkal, de ötmillió forintot meg nem haladó összegben mérsékli, ha az  adótartozás 
megfizetése a  kérelmező gazdálkodási tevékenységét a  veszélyhelyzetre visszavezethető okból ellehetetlenítené. 
Az adómérséklés csak egy adónem tekintetében kérelmezhető.
	 (2)	 Az adótartozás	 e §	szerinti	mérséklése	 esetén	a fennmaradó	 összegre	 a 44. §	szerinti	fizetési	kedvezmény	 nem	
engedélyezhető.	 Az adótartozás	 e §	szerinti	mérséklése	 nem	engedélyezhető,	 ha	az adóhatóság	 az adózó	 részére	
a 44. §	szerinti	fizetési	kedvezményt	engedélyezett.
	 (3)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	kérelmet	 az elektronikus	 kapcsolattartásra	 nem	kötelezett	 adózó	elektronikus	 úton	vagy	
írásban nyújthatja be.
	 (4)	 Az (1) bekezdés	szerinti	adómérséklésre	irányuló	eljárás	illetékmentes.	 (5)	 Az (1) bekezdés	szerinti	kérelem	ügyintézési	határideje	tizenöt	nap.
	 (6)	 Az (1) bekezdésben	 meghatározott	 fizetési	kedvezmény	 engedélyezésére	 irányuló,	 az e törvény	 hatálybalépésének	
napján	folyamatban	lévő	eljárás	tekintetében	e §-t	kell	alkalmazni.
46. §  Az elektronikus kapcsolattartásra nem kötelezett adózó az  elektronikus úton folytatott fizetési kedvezményi eljárásban a  fizetési kedvezmény iránti kérelmét 2020. szeptember 30-ig az  általános célú elektronikus kérelem 
űrlapszolgáltatás útján is előterjesztheti.
47. §  Az	Art.	263. §-a	 szerinti	közzététel	 során	az állami	 adó-	és	vámhatóság	 figyelmen	 kívül	hagyja	a veszélyhelyzet	
ideje alatt és az  azt követő harminc napon belül esedékes adókötelezettség megsértése miatt az  adózó terhére 
megállapított adóhiány és jogkövetkezmény összegét.
48. §  Az	Art.	264. §-a	szerinti,	a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	harmincadik	 nap	negyedévét	 követő	közzététel	 során	
az  állami adó- és vámhatóság figyelmen kívül hagyja a  veszélyhelyzet ideje alatt és az  azt követő harminc napon belül esedékes adótartozást.
49. § (1)	 Az adózó	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	harmincadik	 napig	mentesül	 az Art.	113. §	(3) bekezdése	 szerinti	
kockázati biztosíték nyújtása alól. A  biztosítékadási kötelezettség első napja a  veszélyhelyzet megszűnését 
követő harmincegyedik nap azzal, hogy a  biztosíték mértékének számításakor az  adózó által ettől a  naptól tett 
bejelentéseket kell először figyelembe venni.
	 (2)	 A  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	90	napon	belül	az  útszakasz-mentesítés	 iránti	kérelem	 akkor	is	újból	
benyújtható, ha annak érvényessége lejárt vagy abból 90 napnál kevesebb van hátra. Azon útszakasz mentesítésre 
vonatkozó engedélyek, amelyek a  veszélyhelyzet megszűnésének napjával érvényességüket veszítenék, 
a veszélyhelyzet megszűnését követő 90 napig, de legfeljebb az útszakasz mentesítés iránti kérelem állami adó- és 
vámhatóság által történő elbírálásáig érvényesek.
50. §  Ha a  pénztárgép éves felülvizsgálatának határideje a  veszélyhelyzet időtartama alatt járt le, a  felülvizsgálatot az üzemeltető a veszélyhelyzet megszűnését követő százhúsz napon belül köteles elvégeztetni.
51. §  Ha az  élelmiszer-értékesítést kezelőszemélyzet nélkül végző automatában működő automata felügyeleti egység 
éves felülvizsgálatának határideje a veszélyhelyzet ideje alatt járt le, a felülvizsgálatot az üzemeltető a veszélyhelyzet 
megszűnését követő százhúsz napon belül köteles elvégeztetni.3668	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
52. § (1)	 Ha	az önkormányzat	 általános	 forgalmi	 adófizetésre	 kötelezett	 adóalany,	 az általános	 forgalmi	 adó	megállapítására	
vonatkozó	adómegállapítási	időszaka	a 2020.	év	tekintetében	–	az Art.	2. melléklet	I.	részétől	eltérően	–	a naptári	év.
	 (2)	 Az az általános	 forgalmi	 adófizetésre	 kötelezett	 adóalany	 önkormányzat,	 amely	az Art.	2. melléklet	 I.	részében	
foglaltakat figyelembe véve a  2020. január 1. és 2020. március 31. közötti időszak tekintetében havi vagy 
negyedéves áfabevallásra kötelezettként járt el, és a 2020. január, február, március hónapjaira vagy a 2020. év első 
negyedévére vonatkozó adómegállapítási, adóbevallási és adófizetési kötelezettségének 2020. április 6. napja 
előtt	eleget	tett,	ezen	teljesített	 kötelezettségeit	 az (1) bekezdés	 szerint	fennálló	adómegállapítási,	 adóbevallási	 és	
adófizetési kötelezettségei tekintetében már teljesítettként kell beszámítani, figyelembe venni.
53. § (1)	 Az adóhatóság	 által	foganatosítandó	 végrehajtási	 eljárásokról	 szóló	2017.	évi	CLIII.	törvény	(a továbbiakban:	 Avt.)	
57.	és	57/B.	alcíme	szerint	folytatott	 eljárások	 és	a veszélyhelyzet	 során	előírt	kötelező	 járványügyi	 intézkedések	
megsértése miatt kiszabott követelésekre folytatott eljárások kivételével a  veszélyhelyzet megszűnését követő 
15.	napig	szünetelnek	 a 2020.	március	24-én	az adóhatóság	 előtt	folyamatban	 lévő,	az Avt.	szerint	foganatosított	
végrehajtási eljárások.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	alapján	szünetelő	ügyekben	az adóhatóság	az Avt.	16. §	(2)	és	(3) bekezdése	szerint	jár	el.
	 (3)	 A végrehajtói	letéti	számlákra	2020.	március	24.	napja	előtt	befolyt	összegek	a tartozásokra	elszámolhatók.
	 (4)	 2020.	 március	24-től	a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	15.	napig	nyugszik	 a végrehajtáshoz	 való	jog	elévülése	
az (1) bekezdés	szerinti	eljárásokban.
22. A jövedéki szabályok átmeneti alkalmazása
54. § (1)	 Az  adóraktár	 engedélyes,	 aki	a  biocid	 termékek	 forgalmazásáról	 és	felhasználásáról	 szóló,	2012.	május	22-i	
528/2012/EU	 európai	parlamenti	 és	a tanácsi	 rendelet	 55. cikk	(1) bekezdése	 alapján	az illetékes	 nemzeti	hatóság	
által kiadott ideiglenes biocid engedélyben számára meghatározott összetételű fertőtlenítőszert alkoholtermékből részleges denaturálási eljárás alkalmazása nélkül gyárt oly módon, hogy a  gyártást a  veszélyhelyzet időtartama 
alatt megkezdte és a gyártás megkezdését az állami adó- és vámhatóság részére bejelentette, ezt a tevékenységét 
az ideiglenes biocid engedélyt megadó határozat visszavonásának vagy az ideiglenes biocid engedély hatályának 
lejárati napjáig folytathatja.
	 (2)	 Az ideiglenes	 biocid	engedélyben	 meghatározott	 összetételű	 fertőtlenítőszer	 (1) bekezdés	 szerinti	gyártása	 esetén	
nem	kell	alkalmazni	a jövedéki	adóról	szóló	2016.	évi	LXVIII.	törvény	133. §	(2) bekezdését.
	 (3)	 Az  (1)  bekezdés	 szerint	előállított	 fertőtlenítőszer	 adófizetési	 kötelezettség	 alól	mentesült	 jövedéki	 terméknek	
minősül.
	 (4)	 Az adóraktár	 engedélyese	 az (1) bekezdés	 szerinti	fertőtlenítőszer-előállítás	 befejezésének	 időpontját	 bejelenti	
az állami adó- és vámhatóság részére.
	 (5)	 A  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	60.	napig	a  jövedéki	 adóról	szóló	2016.	évi	LXVIII.	törvény	 144.  §	
(4) bekezdésétől	 eltérően	 a kizárólag	 az adóraktár	 engedélyese,	 felhasználói	 engedélyes	 vagy	nyilvántartásba	 vett	
felhasználó által felhasználható denaturált alkohol mennyisége 1 m
3-re módosul.
23. Egyes egyéni vállalkozói tevékenységek folytatásának biztosítása
55. §  Az egyéni vállalkozói tevékenység szünetelésére az  egyéni vállalkozóról és az  egyéni cégről szóló 2009. évi 
CXV. törvény	18. §	(1) bekezdésében	megjelölt	minimális	időtartamot	2020.	december	31-ig	nem	kell	alkalmazni.
24. A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény eltérő alkalmazásával összefüggő átmeneti 
szabályok
56. § (1)	 A  munka	 törvénykönyvéről	 szóló	2012.	évi	I.	törvény	(a  továbbiakban:	 Mt.)	az  ebben	 a  §-ban	 foglalt	eltérő	
szabályokkal kerül alkalmazásra.
	 (2)	 Az Mt.-t	2020.	július	1-jéig	azzal	az eltéréssel	kell	alkalmazni,	hogy
a)	 a munkáltató	 a közölt	munkaidő-beosztást	 az Mt.	97. §	(5) bekezdése	 szerinti	közlési	szabályoktól	 eltérően	is	
módosíthatja,
b)	 a  munkáltató	 a  munkavállaló	 számára	 az  otthoni	 munkavégzést	 és	a  távmunkavégzést	 egyoldalúan	
elrendelheti,MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3669
c)	 a  munkáltató	 a  munkavállaló	 egészségi	 állapotának	 ellenőrzése	 érdekében	 a  szükséges	 és	indokolt	
intézkedéseket megteheti,
d)	 a munkavállaló	és	a munkáltató	az Mt.	rendelkezéseitől	külön	megállapodásban	eltérhetnek.
	 (3)	 A  veszélyhelyzet	 tartama	 alatt	egyoldalúan	 vagy	a  felek	megállapodása	 alapján	elrendelt	 munkaidőkeretben	
történő foglalkoztatást a munkaidőkeret végéig a veszélyhelyzet megszűnése nem érinti.
	 (4)	 Az  állami	 foglalkoztatási	 szervként	 eljáró	Békés	Megyei	Kormányhivatal	 –	az  állami	 foglalkoztatási	 szerv	
honlapján	 közzétettek	 szerint	benyújtott	 munkáltatói	 kérelem	 alapján	–	engedélyezheti,	 hogy	a  munkáltató	
új	munkahelyteremtő	 beruházás	 esetén	munkaidőkeretet	 vagy	elszámolási	 időszakot	 –	az  Mt.	vonatkozó	
rendelkezéseiben	 foglaltakra	 figyelemmel	 –	legfeljebb	 huszonnégy	 hónap	alapulvételével	 alkalmazzon,	
amennyiben a beruházás megvalósítása nemzetgazdasági érdek.
	 (5)	 Az állami	 foglalkoztatási	 szervként	 eljáró	Békés	Megyei	Kormányhivatal	 a (4) bekezdésben	 foglalt	döntését	 90	napon	
belül hozza meg.
25. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény eltérő alkalmazásával összefüggő átmeneti 
szabályok
57. §  A	közúti	közlekedésről	 szóló	1988.	évi	I.	törvény	18/C. §	(2)–(3) bekezdésétől	 eltérően	 a veszélyhelyzet	 tartama	
alatt egyoldalúan vagy a  felek megállapodása alapján elrendelt munkaidőkeretben történő foglalkoztatást 
a munkaidőkeret végéig a veszélyhelyzet megszűnése nem érinti.
26. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény rendelkezéseinek eltérő 
alkalmazásával összefüggő átmeneti szabályok
58. §  A	veszélyhelyzetre	 tekintettel	 a közalkalmazottak	 jogállásáról	 szóló	1992.	évi	XXXIII.	törvény	6/A. §	(5) bekezdésében	
foglaltaktól eltérően a  közalkalmazotti szakszervezeti reprezentativitást 2021. március 31. napjával kell 
megállapítani.
27. Kormánytisztviselőkre vonatkozó átmeneti szabályok
59. §  A	külképviseletekről	 és	a tartós	külszolgálatról	 szóló	2016.	évi	LXXIII.	törvény	(a továbbiakban:	 Külszoltv.)	 11. §	
(2)  bekezdése	 szerinti	tartós	külszolgálati	 kihelyezés	 előtt	álló	kormánytisztviselő	 felkészítésének	 időtartama	
a  kihelyező vezető döntése alapján a  veszélyhelyzet megszűnése napját követően meghosszabbítható addig 
a napig,	 amíg	az érintett	 kihelyezésének	 feltételei	 biztosítottá	 válnak,	azzal,	hogy	az e §	szerinti	hosszabbítás	 és	
a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	egyes	külszolgálattal	 kapcsolatos	 eltérő	rendelkezésekről	 szóló	121/2020.	 (IV.	16.)	
Korm. rendelet	1. §-a	szerinti	hosszabbítás	a Külszoltv.	11. §	(2) bekezdése	szerinti	időtartamot	nem	haladhatja	meg.
60. § (1)	 A  közszolgálati	 tisztviselőkről	 szóló	törvény	 és	a  kormányzati	 igazgatásról	 szóló	törvény	 szerinti	ügykezelői	
alapvizsga, a  közigazgatási alapvizsga és a  közigazgatási szakvizsga letételére előírt határidőbe a  veszélyhelyzet időtartama nem számít bele.
	 (2)	 A munkakör	 ellátásának	 vagy	az álláshely	 betöltésének	 feltételeként	 a munkáltatói	 jogkör	gyakorlója	 által	előírt	
egyéb	vizsga,	képzési,	továbbképzési,	 illetve	a képesítési	 feltétel	megszerzésére	 meghatározott	 határidőbe	 – ideértve 	
a tanulmányi	szerződésben	vállalt	ilyen	kötelezettségeket	is	–,	a veszélyhelyzet	időtartama	nem	számít	bele.
28. A rendvédelmi feladatokat ellátó szerv hivatásos állományának tagjára vonatkozó átmeneti 
jogállási szabályok
61. § (1)	 A rendvédelmi	 feladatokat	 ellátó	szerv	hivatásos	 állományának	 tagja	esetében	 2020.	június	30-ig	–	a rendvédelmi	
feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 
(a továbbiakban:	 Hszt.)	82. §	(1) bekezdés	 g) pontjától	 eltérően	–	a kifogástalan	 életvitel	ellenőrzésével	 kapcsolatos	
tudomásul vétel visszavonása nem eredményezi a  hivatásos szolgálati jogviszony törvény erejénél fogva történő megszűnését.
	 (2)	 A rendvédelmi	 feladatokat	 ellátó	szerv	hivatásos	 állománya	 azon	tagja,	akinek	a hivatásos	 szolgálati	 jogviszonya	
a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	–	a Hszt.	82. §	(1) bekezdés	 a) pontjától	 eltérően	 –	a Hszt.-ben	 meghatározott	 képzési	3670	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
és vizsgakötelezettség teljesítésének önhibából történő elmulasztása ellenére nem szűnt meg a  törvény erejénél 
fogva, a képzési és vizsgakötelezettségét 2021. június 30-ig köteles teljesíteni.
29. A honvédek, illetve honvédelmi alkalmazottak jogállására vonatkozó átmeneti szabályok
62. §  Ha	a koronavírus	 elleni	védekezésről	 szóló	2020.	évi	XII.	törvény	2. §	(1) bekezdésében	 foglalt	felhatalmazás	 alapján	
kiadott kormányrendelet úgy rendelkezik, hogy a  veszélyhelyzet ideje alatt az  állomány tagjának a  honvédek 
jogállásáról	 szóló	2012.	évi	CCV.	törvény	(a továbbiakban:	 Hjt.)	38. §	(8) bekezdésétől,	 68. §	(1) bekezdés	 b) pontjától	
és	78.  §	(2)  bekezdés	 f)  pontjától	 eltérően	 nem	szűnik	meg	a  jogviszonya	 a  törvény	 erejénél	 fogva	az  ott	
meghatározott képzési és vizsgakötelezettség teljesítésének önhibából történő elmulasztása esetén, az  állomány 
tagjának lehetősége van arra, hogy a kiképzési, a képzési és vizsgakötelezettségét a veszélyhelyzet megszűnésétől 
számított	 hat	hónapon	 belül	teljesítse.	 Ebben	az  esetben	 a  munkáltatónak	 biztosítania	 kell	a  veszélyhelyzet	
megszűnését követően a kiképzési, képzési és vizsgakötelezettség teljesítéséhez szükséges feltételeket.
63. § (1)	 A veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a Hjt.	1. §	(1) bekezdése	 szerinti	állomány	 tagja	által	teljesített	 túlszolgálat	 időtartama	
nem	számít	bele	a Hjt.	103. §	(6)	és	(7) bekezdésében	meghatározott	éves	túlszolgálat	időtartamába.
	 (2)	 Az (1) bekezdésben	meghatározott	túlszolgálatot	a Hjt.	247/H. §-a	szerint	kell	elszámolni.
64. § (1)	 A honvédelmi	 alkalmazottak	 jogállásáról	 szóló	2018.	évi	CXIV.	törvény	(a továbbiakban:	 Haj.	tv.)	hatálya	alá	tartozó	
honvédelmi alkalmazott által a  veszélyhelyzet ideje alatt a  veszélyhelyzettel összefüggésben teljesített rendkívüli 
munkaidő nem számít bele a beosztás szerinti munkaidejébe.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	rendkívüli	 munkaidő	 nem	számít	bele	az Mt.	109. §	(1) bekezdése	 szerinti	naptári	évente	
elrendelhető rendkívüli munkaidőbe.
	 (3)	 Az (1) bekezdés	szerint	teljesített	rendkívüli	munkaidőt	az Mt.	143. §-a	alapján	kell	elszámolni.
65. § (1)	 A Hjt.	 2. §	33. pontja	 szerinti	szerződéses	 állomány	 azon	tagjának,	 akinek	a jogviszonya	 a veszélyhelyzet	 ideje	
alatt	a Hjt.	59. §	(1) bekezdés	 d) pontja	 alapján	szűnt	volna	meg,	de	erre	a Hjt.	59. §	(4) bekezdés	 b) pontja,	 vagy	
a veszélyhelyzet	 során	alkalmazandó	 egyes	honvédelmi	 tárgyú	szabályokról	 szóló	86/2020.	 (IV.	5.)	Korm.	rendelet	
2. §	(1) bekezdése	alapján	nem	került	sor,	annak	a szerződéses	szolgálati	viszonya	2020.	július	1-jén	szűnik	meg.
	 (2)	 Annak	 a honvédelmi	 alkalmazottnak,	 akinek	a Haj.	tv.	21. §	(1) bekezdés	 a) pontja	 alapján	a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	
szűnt volna meg, de erre a honvédelmi szervezetek személyi állományára a veszélyhelyzet ideje alatt alkalmazandó 
egyes	eltérő	szabályokról	 szóló	120/2020.	 (IV.	16.)	Korm.	rendelet	 5. §	(12) bekezdése	 alapján	nem	került	sor,	annak	
a honvédelmi alkalmazotti jogviszonya 2020. július 1-jén szűnik meg.
30. Egyéb foglalkoztatási jellegű, eltérő alkalmazást biztosító átmeneti szabályok
66. § (1)	 A  kutató-fejlesztő	 tevékenységet	 végző	munkavállalók	 veszélyhelyzet	 idején	megvalósuló	 foglalkoztatásának 	
a Gazdaságvédelmi	 Akcióterv	 keretében	 történő	támogatásáról	 szóló	103/2020.	 (IV.	10.)	Korm.	rendeletben,	 valamint	
a  veszélyhelyzet idején történő csökkentett munkaidős foglalkoztatásnak a  Gazdaságvédelmi Akcióterv keretében 
történő	támogatásáról	 szóló	105/2020.	 (IV.	10.)	Korm.	rendeletben	 foglaltakat	 a  Kormány	 által	meghatározott 	
időpontig lehet alkalmazni, azzal, hogy kérelem a Kormány által meghatározott időpontig nyújtható be.
	 (2)	 Az (1) bekezdésben	 foglalt	támogatás	 az Mt.	53. §-a	alapján	történő	foglalkoztatás	 esetén	kizárólag	 akkor	nyújtható,	
ha a  munkavállaló munkaadó általi foglalkoztatása otthoni munkavégzés vagy távmunka keretében, vagy ugyanazon a telephelyen történik.
	 (3)	 Az (1) bekezdésben	 foglalt,	csökkentett	 munkaidős	 foglalkoztatás	 támogatása	 esetében	 az ugyanazon	 telephely	
tekintetében egy időben benyújtott kérelmekre megállapított támogatás különböző időszakokra is szólhat.
	 (4)	 Felhatalmazást	kap	a Kormány	arra,	hogy	rendeletben	állapítsa	meg	az (1) bekezdés	szerinti	időpontokat.
67. § (1)	 A veszélyhelyzet	megszűnését	követő	60.	napig	elhalasztható	a munkavédelmi	célú	időszakos	felülvizsgálatok	közül
a)	 a  munkavédelemről	 szóló	1993.	évi	XCIII.	törvény	 23.  §	(1)  bekezdésében	 meghatározott	 veszélyes	
munkaeszközök időszakos biztonsági felülvizsgálata,
b)	 a  munkaeszközök	 és	használatuk	 biztonsági	 és	egészségügyi	 követelményeinek	 minimális	 szintjéről	
szóló	10/2016.	 (IV.	5.)	NGM	rendelet	 [a	továbbiakban:	 10/2016.	 (IV.	5.)	NGM	rendelet]	 16. §-ában	 és	17. §	
(1) bekezdésében	meghatározott	nem	veszélyes	munkaeszközök	időszakos	ellenőrző	felülvizsgálata,MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3671
c)	 a villamos	berendezések	esetében
ca)	 a 10/2016.	(IV.	5.)	NGM	rendelet	19. §	(2) bekezdése	szerinti	szerelői	ellenőrzés,
cb)	 a 10/2016.	(IV.	5.)	NGM	rendelet	19. §	(3) bekezdése	szerinti	szabványossági	felülvizsgálat,
cc)	 a 10/2016.	 (IV.	5.)	NGM	rendelet	 19. §	(6) bekezdése	 szerinti	szerelői	ellenőrzéssel	 történő	időszakos	
ellenőrző felülvizsgálat,
cd)	 a 10/2016.	 (IV.	5.)	NGM	rendelet	 19. §	(7) bekezdése	 szerinti	szabványossági	 felülvizsgálattal	 történő	
időszakos ellenőrző felülvizsgálat,
d)	 az  Emelőgép	 Biztonsági	 Szabályzat	 kiadásáról	 szóló	47/1999.	 (VIII.	4.)	GM	rendelet	 Melléklet	 I.	Fejezet	
7.2.7. pontja szerinti emelőgép-szerkezeti és fővizsgálat,
e)	 a Hegesztési	 Biztonsági	 Szabályzat	 kiadásáról	 szóló	143/2004.	 (XII.	22.)	GKM	rendelet	 Melléklet	 8.1. pontja	
szerinti hegesztő berendezések és biztonsági szerelvények időszakos ellenőrzése.
	 (2)	 A  veszélyhelyzet	 idején	lejárt,	a  munkavégzés	 során	egyes	tevékenységek	 végzéséhez	 szükséges	 kezelői	
jogosítványok orvosi érvényessége a veszélyhelyzet megszűnését követő 60. napig meghosszabbodik.
31. Az érintéses fizetésekre vonatkozó átmeneti szabályok
68. § (1)	 Az (EU)	 2015/2366	 európai	parlamenti	 és	tanácsi	irányelvnek	 az erős	ügyfél-hitelesítésre,	 valamint	 a közös	 és	
biztonságos nyílt kommunikációs standardokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő 
kiegészítéséről	 szóló,	2017.	november	 27-i	(EU)	2018/389	 felhatalmazáson	 alapuló	bizottsági	 rendelet	 11. cikkében	
meghatározottak figyelembevételével a  pénzforgalmi szolgáltató nem alkalmaz 2020. december 31. napjáig erős ügyfél-hitelesítést, ha az  érintéses elektronikus fizetési művelet egyedi összege nem haladja meg a  tizenötezer 
forintot.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdésben	 meghatározottak	 nem	érintik	a  pénzforgalmi	 szolgáltatónak	 a  pénzforgalmi	 szolgáltatás	
nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvényben meghatározott felelősségét.
32. Egyes, a közterület igénybevételével vagy használatával kapcsolatos fizetési kötelezettségekre 
vonatkozó átmeneti szabályok
69. § (1)	 A humánjárvány	terjedésének	csökkentése	érdekében
a)	 a helyi	 közutak,	 valamint	 a helyi	önkormányzat	 tulajdonában	 álló	közforgalom	 elől	el	nem	zárt	magánutak,	
terek, parkok és egyéb közterületek, valamint
b)	 az országos	 közutak,	 valamint	 az állam	 tulajdonában	 álló	közforgalom	 elől	el	nem	zárt	magánutak,	 terek,	
parkok és egyéb közterületek
várakozási területeinek a járművel történő, várakozási célú használatáért 2020. július 1-jéig várakozási díjat nem kell 
fizetni.
	 (2)	 A vendéglátó	üzlet	üzemeltetőjének
a)	 Budapest	közigazgatási	területén	2020.	május	18.	napjától	2020.	szeptember	1.	napjáig,
b)	 –	 az  a)  pontban	 meghatározott	 kivétellel	 –	Magyarország	 területén	 2020.	május	4.	napjától	
2020. szeptember 1. napjáig
terjedő időszakra nem kell a közterület-használati díjat megfizetnie a vendéglátó üzlet közterületen működő terasza után, amelynek megfizetése később sem követelhető.
33. Szociális és családügyi tárgyú átmeneti szabályok
70. § (1)	 Ha
a)	 a  szociális	 igazgatásról	 és	szociális	 ellátásokról	 szóló	1993.	évi	III.	törvény	(a  továbbiakban:	 1993.	évi	
III. törvény)	 szerinti	havi	rendszeres	 szociális	ellátásnak	 az 1993.	évi	III.	törvény	25. §	(4)–(6) bekezdése	 szerinti	
rendszeres felülvizsgálata, vagy
b)	 a gyermekek	otthongondozási	díjának	az 1993.	évi	III.	törvény	134/H. §	(5) bekezdése	szerinti	felülvizsgálataa veszélyhelyzet ideje alatt vált esedékessé, a felülvizsgálatot 2020. június 30-áig meg kell indítani.
	 (2)	 A 2020.	március	11-e	után	és	2020.	június	30-a	előtt	lejáró
a)	 rendszeres	gyermekvédelmi	kedvezményre	való	jogosultság,
b)	 a hátrányos,	halmozottan	hátrányos	helyzet	fennállását	megállapító	határozat	hatálya,	és3672	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
c)	 az 1993.	 évi	III.	törvény	54. §-a	alapján	az egészségügyi	 szolgáltatás	 igénybevétele	 céljából	megállapított	
jogosultság
meghosszabbodik 2020. augusztus 31-éig.
	 (3)	 A  2020.	 március	 11-e	után	és	2020.	június	30-a	előtt	lejáró	közgyógyellátásra	 való	jogosultság	
2020. augusztus 31-éig meghosszabbodik.
	 (4)	 Ha	 a  gyermekek	 otthongondozási	 díja	és	az  ápolási	 díj	megállapítása	 iránti	eljárásban	 az  ellátásra	 való	
jogosultságot úgy állapították meg, hogy a  szakértő a  pénzbeli és természetbeni szociális ellátások igénylésének 
és	megállapításának,	 valamint	 folyósításának	 részletes	 szabályairól	 szóló	63/2006.	 (III.	27.)	Korm.	rendelet	 21. §	
(1) bekezdése,	 illetve	25/B. §	(1) bekezdése	 szerinti	szakértői	 vizsgálatot	 az ápolás	 helyszínén	 végzett	vizsgálat	
mellőzésével, kizárólag az  ápolt személy önkiszolgálási képességére, illetve ápolási-gondozási szükségletére vonatkozó hivatalos iratra alapozva végezte el, a jogosultságot 2020. augusztus 31-éig felül kell vizsgálni.
71. § (1)	 A veszélyhelyzet	ideje	alatt	lejárt,
a)	 a kötelező	 egészségbiztosítás	 ellátásairól	 szóló	1997.	évi	LXXXIII.	törvény	(a továbbiakban:	 Ebtv.)	42/A. §-a,	
42/E. §-a,	42/F. §-a,	42/G. §-a	vagy	50. §-a	alapján	járó	gyermekgondozási	díjra,	és
b)	 a családok	 támogatásáról	 szóló	1998.	évi	LXXXIV.	törvény	(a továbbiakban:	 Cst.)	20. §-a,	20/A. §-a,	 20/B. §-a	
vagy	22. §-a	alapján	járó	gyermekgondozást	 segítő	ellátásra,	 és	a Cst.	23. §-a	alapján	járó	gyermeknevelési	
támogatásra
való jogosultság 2020. június 30-áig meghosszabbodik.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 alapján	meghosszabbított	 jogosultság	 ideje	alatt	más,	az (1) bekezdés	 a)	és	b) pontjában	 felsorolt	
további ellátás vagy támogatás nem vehető igénybe.
	 (3)	 Az (1) bekezdésben	foglaltaktól	eltérően
a)	 a  gyermekgondozási	 díjra	az  Ebtv.	 42/G.  §-a	 alapján	fennálló	 jogosultság	 megszűnik	 az  Ebtv.	 42/G.  §	
(3) bekezdés	f) pontja	szerinti	esetben,
b)	 a gyermekgondozást	 segítő	ellátásra	 a Cst.	20/A. §-a	 alapján	fennálló	jogosultság	 megszűnik	 a Cst.	20/A. §	
(1) bekezdés	c) pontja	szerinti	nyilatkozat	visszavonásával.
	 (4)	 Ha	 a magasabb	 összegű	családi	pótlékra	való	jogosultsághoz	 szükséges	 felülvizsgálatra	 2020.	március	11-e	után	és	
2020. június 30-a előtt került volna sor,a)	 a felülvizsgálatot	2020.	június	30-áig	el	kell	végezni,	és
b)	 a magasabb	összegű	családi	pótlékra	való	jogosultság	2020.	június	30-áig	meghosszabbodik.
72. § (1)	 A veszélyhelyzet	 ideje	alatt	esedékes	 felülvizsgálatok	 esetén	az egészségi	 állapottól,	 személyiség	 állapottól	 vagy	
fogyatékosságtól	 függő	ellátások	 –	a 70. §-ban	 és	71. §-ban	 meghatározott	 ellátások	 kivételével	 –	e körülmények	
felülvizsgálatára tekintettel legkorábban 2020. július 1-jétől szüntethetők meg.
	 (2)	 A 2020.	 március	11-e	és	2020.	június	30-a	között	lejáró	rehabilitációs	 ellátás	a megváltozott	 munkaképességű	
személyek	 ellátásairól	 és	egyes	törvények	 módosításáról	 szóló	2011.	évi	CXCI.	törvény	 10.  §	(1)  bekezdés	
a) pontjában	foglaltaktól	eltérően	2020.	szeptember	1-jén	szűnik	meg.
73. § (1)	 Az 1993.	 évi	III.	törvény	szerinti,	a fogyatékos	 és	az idős	személyek	 számára	 nappali	ellátást	nyújtó	intézmények	
épületében egyidejűleg tartózkodó ellátottak száma 2020. július 31-éig nem haladhatja meg a  bejegyzett férőhelyszám 50%-át, valamint a  fogyatékos és az  idős személyek számára nappali ellátást nyújtó intézmények 
az ellátottak lakókörnyezetében is nyújthatják a szükséges ellátást.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	szolgáltatásnyújtás	 esetén	az igénybevevői	 nyilvántartásban	 rögzíteni	 kell	az igénybevevőt	
akkor is, ha a szolgáltatásnyújtás az otthonában vagy infokommunikációs eszközön keresztül történik.
	 (3)	 2020.	december	31-éig	egészségügyi	válsághelyzet	időtartama	alatt
a)	 a szociális	alapszolgáltatások	igénybevételéhez	szükséges	ellátotti	jogosultság	vizsgálatát	nem	kell	elvégezni,b)	 szociális	 alapszolgáltatások	 esetén	a jogszabályban	 meghatározott	 személyi	 és	tárgyi	feltételektől	 ellátási	
érdekből, a fenntartó döntése alapján ideiglenesen el lehet térni,
c)	 szociális	 alapszolgáltatások	 esetén	az  egyes	 szolgáltatási	 elemek	nyújtása	 a  fenntartó	 döntése	 alapján	
szüneteltethető, és
d)	 házi	 segítségnyújtás	 esetében	 az  újonnan	 felvételre	 kerülő	személlyel	 személyi	 gondozásra	 irányuló	
megállapodást kell kötni, és az egészségügyi válsághelyzet időszakát nem kell figyelembe venni a személyi gondozás éves átlagának meghatározásakor.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3673
74. § (1)	 Az  1993.	 évi	III.	törvény	szerinti	szociális	 szakosított	 intézményekben	 az  országos	 tisztifőorvos	 által	elrendelt	
látogatási	tilalom	(a továbbiakban:	látogatási	tilalom)	fennállása	alatt,	de	legfeljebb	2020.	december	31-éig
a)	 a fővárosi	 és	megyei	kormányhivatal	 a fogyatékos	 személyek	 alapvizsgálatát	 és	a szociális	 intézményben	
elhelyezettek felülvizsgálatát nem végezheti el,
b)	 a Szociális	és	Gyermekvédelmi	Főigazgatóság	a komplex	szükségletfelmérést	nem	végezheti	el.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	vizsgálatok	 elvégzése	 nélkül	a szociális	 szolgáltatás	 a látogatási	 tilalom	fennállása	 alatt,	
valamint a tilalom feloldását követő harmincadik napig, de legfeljebb 2020. december 31-éig jogszerűen nyújtható.
	 (3)	 A fejlesztő	 foglalkoztatásba	 bevontak	 rehabilitációs	 alkalmassági	 vizsgálatáról	 szóló,	a látogatási	 tilalom	fennállása	
alatt lejáró szakvélemények, javaslatok érvényessége a  látogatási tilalom feloldását követő hatvanadik napig, de 
legfeljebb 2020. december 31-éig meghosszabbodik.
	 (4)	 Az 1993.	 évi	III.	törvény	szerinti	átmeneti	 elhelyezést	 nyújtó	szociális	intézményekben	 az országos	 tisztifőorvos	 által	
elrendelt felvételi zárlat fennállása alatt lejáró ellátotti jogviszony a  tilalom feloldását követő hatvanadik napig, de legfeljebb 2020. december 31-éig meghosszabbodik, ha az  ellátottnak az  állapotánál fogva további, tartós 
elhelyezésre van szüksége.
	 (5)	 A látogatási	 tilalom	fennállása	 alatt,	de	legfeljebb	 2020.	december	 31-éig	az idősek	 otthonában	 foglalkoztatottak	
számára	24	órás	műszak	is	elrendelhető.	A 24	órás	műszakot	követően	48	óra	összefüggő	pihenőidőt	kell	biztosítani.
75. § (1)	 2020.	 július	15-éig	az új	lakások	építéséhez,	 vásárlásához	 kapcsolódó	 lakáscélú	 támogatásról	 szóló	kormányrendelet	
szerinti családi otthonteremtési kedvezmény és a  használt lakás vásárlásához, bővítéséhez igényelhető családi 
otthonteremtési kedvezményről szóló kormányrendelet szerinti családi otthonteremtési kedvezmény esetén 
az együttes igénylők egyike a másik igénylőt teljes bizonyító erejű magánokiratban meghatalmazhatja az együttes 
igénylés mindkettejük nevében történő benyújtására, valamint minden, az igénylés benyújtásához és a támogatási 
szerződés megkötéséhez szükséges jognyilatkozat mindkettejük nevében való megtételére, továbbá a támogatási 
szerződés megkötésére.
	 (2)	 2020.	 július	15-éig	a házastársak	 egyike	a házastársát	 teljes	bizonyító	 erejű	magánokiratban	 meghatalmazhatja	
a babaváró támogatásról szóló kormányrendelet szerinti babaváró támogatás iránti együttes igénylés mindkettejük 
nevében történő benyújtására, valamint minden, a  kölcsönkérelem benyújtásához szükséges jognyilatkozat 
mindkét házasfél nevében való megtételére, továbbá a kölcsönszerződés megkötésére.
34. Köznevelési tárgyú átmeneti szabályok
76. § (1)	 2020.	 június	26-ig	minden	általános	 és	középfokú	 iskola	megszervezi	 a tanulók	 felügyeletét.	 A felügyelet	 keretében	
napközi, szakkör, sportfoglalkozás, egyéni vagy csoportos felzárkóztató foglalkozás, fejlesztőfoglalkozás, egyéni 
vagy csoportos tehetségfejlesztő foglalkozás tartható.
	 (2)	 Ha	 a tanuló	 a lakóhelyétől	 eltérő	településen	 jár	iskolába,	 és	a saját	intézményében	 nem	tud	tanulófelügyeletben	
részt venni, felügyeletének ellátását a lakóhelye szerinti településen működő iskola nem tagadhatja meg.
77. § (1)	 2020.	 június	26-ig	az iskolai	 napközbeni	 felügyeletet	 igénybe	vevő	tanulók	részére	intézményi	 gyermekétkeztetést	
kell	biztosítani	 a  gyermekek	 védelméről	 és	a  gyámügyi	 igazgatásról	 szóló	1997.	évi	XXXI.	törvény	21/A.	és	
21/B. §-ában	foglaltaknak	megfelelően.
	 (2)	 2020.	 június	26-ig	az  iskolai	 napközbeni	 felügyeletben	 részt	nem	vevő	gyermekek	 részére	 szünidei	
gyermekétkeztetést kell biztosítani a  gyermekek védelméről és a  gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény	21/C. §-ában	foglaltaknak	megfelelően.
78. §  Az iskolai tanulófelügyeletben részt vevő gyermekek, tanulók számáról az  iskolák naponta szolgáltatnak adatot 
a KIR rendszer használatával, a KIR rendszerben meghatározott adattartalommal.
35. Felsőoktatásra vonatkozó átmeneti szabályok
79. § (1)	 A  nemzeti	 felsőoktatásról	 szóló	2011.	évi	CCIV.	törvényt	 (a  továbbiakban:	 2011.	évi	CCIV.	törvény)	 az  ebben	
az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 A 2011.	 évi	CCIV.	törvény	12. §	(7) bekezdés	 k) pont	kb) alpontjától	 eltérően	2020.	augusztus	 31.	napjáig	a szenátus	
elektronikus úton történő döntéshozatala esetében a szavazás kezdő időpontját megelőzően legalább két órával el 3674	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
kell juttatni a napirendet és a döntést megalapozó írásos dokumentációt a tagok és a fenntartó képviselője részére 
azzal, hogy a szavazásra legalább négy órát kell biztosítani.
	 (3)	 Ha	 a felsőoktatási	 intézmény	 –	a 2011.	évi	CCIV.	törvény	37. §	(1) bekezdés	 a)	és	e) pontjában	 meghatározott	 –	
magasabb vezetője vagy helyettesei vezetői megbízása a  veszélyhelyzet kihirdetését követő 6 hónapon belül 
járna le és az arra jogosult a magasabb vezetői feladatra újabb megbízást nem adott, a magasabb vezető vezetői 
megbízása az  adott magasabb vezetői feladat ellátására kiírt vezetői pályázat eredményes lebonyolításáig, de 
legfeljebb a  magasabb vezetői feladatra szóló megbízás lejáratának időpontjától számított egyéves időtartamra 
meghosszabbodik,	 azzal,	hogy	ebben	az esetben	 a 2011.	évi	CCIV.	törvény	37. §	(3)	és	(6) bekezdésében	 előírt	
korlátozások nem alkalmazhatók.
	 (4)	 A 2019/2020.	 tanév	tavaszi	félévét	a 2011.	évi	CCIV.	törvény	–	hallgatói	 jogviszony	 egybefüggő	 szüneteltetéséről	
rendelkező	–	45. §	(1) bekezdése,	továbbá	53. §	(4) bekezdése	alkalmazása	során	nem	kell	figyelembe	venni.
	 (5)	 A 2019/2020.	 tanévben	 a felsőoktatási	 intézmények	 –	a 2011.	évi	CCIV.	törvény	108. §	5.	és	40. pontjában	 –	a félév,	
illetve a tanév hosszára meghatározott időtartamoktól eltérhetnek.
	 (6)	 2020-ban	 a 2011.	évi	CCIV.	törvény	48. §	(2) bekezdésében	 meghatározott	 átsorolásra	 a 2020/2021-es	 tanévre	nézve	
nem kerülhet sor.
	 (7)	 Ha	 a hallgató	 oklevelének	 megszerzésére	 –	a 2011.	évi	CCIV.	törvény	48/A. §	a) pontja	 alapján	–	meghatározott	
határidő 2020. március 11. és 2020. augusztus 31. közötti időtartamra esik, és a hallgató a határidőt követő egy éven 
belül	megszerzi	 az oklevelét,	 akkor	a 2011.	évi	CCIV.	törvény	48/A. §	c) pontjában	 foglalt	rendelkezéseket	 nem	kell	
alkalmazni.
	 (8)	 Az Oktatási	 Hivatal	által	közigazgatási	 hatósági	 határozatban	 megállapított	 munkaviszony-fenntartási	 kötelezettség	
teljesítésére nyitva álló határidő egy évvel meghosszabbodik, ha a  hazai munkaviszony-fenntartási kötelezettség 
teljesítésére nyitva álló határidő 2020. március 11-én még nem járt le és 2020. december 31-e előtt jár le.
	 (9)	 Ha	 a volt	magyar	állami	(rész)ösztöndíjas	 hallgató	 részére	az Oktatási	 Hivatal	közigazgatási	 hatósági	 döntésben	
a 2011.	évi	CCIV.	törvény	48/Q. §	(1) bekezdése	 szerinti	részletfizetést	 engedélyezett,	 és	a fizetési	 kötelezettség	
teljesítése a  veszélyhelyzet ideje alatt vált esedékessé, az  adott részletfizetési kötelezettség teljesítésére 6 hónap fizetési	halasztás	 illeti	meg	(a továbbiakban:	 fizetési	halasztás).	 A fizetési	 halasztás	 nem	érinti	a volt	magyar	állami	
(rész)ösztöndíjas	 hallgató	 azon	jogát,	hogy	a  részletfizetést	 engedélyező	 döntésben	 meghatározott	 ütemezés	
szerint teljesítsen.
	 (10)	 Aki	 2020.	augusztus	 31-ig	sikeres	záróvizsgát	 tett,	mentesül	 az oklevél	 kiadásának	 előfeltételéül	 előírt	nyelvvizsga	
letételének kötelezettsége alól.
	 (11)	 Ha	 a  nem	magyar	 állampolgár	 magyarországi	 tanulmányait	 távolléti	 oktatás	keretében	 kezdi	meg	vagy	
tanulmányait távolléti oktatás keretében folytatja, hallgatói jogviszonyt létesíthet a  2011. évi CCIV. törvény 80. §	(2) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	engedély	 nélkül	is.	A hallgatónak	 a távolléti	 oktatás	keretében	 megkezdett	
képzésének jelenléti oktatás keretében történő folytatását megelőzően be kell szereznie a 2011. évi CCIV. törvény 80. §	(2) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	engedélyt	 és	a felsőoktatási	 intézmény	 részére	be	kell	mutatnia	 a felvételi	 eljárás	
és a beiratkozás során elektronikusan bemutatott iratai közül azokat, amelyeket a felsőoktatási intézmény előír.
36. Felsőoktatásra vonatkozó speciális rendelkezések
80. § (1)	 A 2020.	 évi	általános	 felvételi	eljárásban	 a közigazgatási,	 rendészeti,	 katonai	és	nemzetbiztonsági	 felsőoktatás	
vonatkozásában az  évenként felvehető hallgatói létszám megállapításával és elosztásával kapcsolatos eljárás 
részletes	 szabályairól,	 a  Nemzeti	 Közszolgálati	 Egyetemre	 történő	 felvétel	 különös	 feltételeiről,	 valamint	
a  külföldi	 hallgatók	 Nemzeti	 Közszolgálati	 Egyetemre	 történő	 felvételének,	 jogállásának	 és	tanulmányainak	
részletes	 szabályairól	 szóló	1/2013.	(I.	8.)	KIM	rendelet	 [a	továbbiakban:	 1/2013.	(I.	8.)	KIM	rendelet]	 11.  §	
(1)  és  (2)  bekezdésében	 meghatározott	 katonai	alapképzési	 szakok	vonatkozásában	 felvételi	 követelményként	
meghatározott,	 államilag	 elismert	középfokú	 (B2)	szintű	komplex	 nyelvvizsgától	 vagy	az azzal	egyenértékű	 okirattól	
az intézmény szakonként eltérhet.
	 (2)	 A 2020.	 évi	általános	 felvételi	eljárásban	 az 1/2013.	 (I.	8.)	KIM	rendelet	11. §	(3) bekezdésében	 meghatározott	 katonai	
mesterképzési szakokra jelentkezők a közigazgatási alapvizsga követelmény alól mentesülnek.
	 (3)	 A 2020.	 évi	általános	 felvételi	eljárásban	 a katonai	 szolgálatra	 való	egészségi,	 pszichikai	 és	fizikai	alkalmasságról,	
valamint	 a  felülvizsgálati	 eljárásról	 szóló	10/2015.	 (VII.	30.)	HM	rendelet	 3.  §	(2)  bekezdés	 a)  pontjában	
meghatározott	 –	felvételi	 eljárás	során	végrehajtásra	 kerülő	–	alkalmasság-vizsgálatnak	 a  honvéd	 tisztjelöltek	
vonatkozásában nem képezi részét a fizikai felmérés, a felvételi eljárásban kizárólag az egészségügyi és pszichikai 
alkalmasság-vizsgálat kerül végrehajtásra. Ha a  jelentkező teljesíti a  felvételre, a  szolgálati viszony létesítésre MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3675
jogszabályban	 előírt	egyéb	feltételeket,	 akkor	–	a Nemzeti	 Közszolgálati	 Egyetemről,	 valamint	 a közigazgatási,	
rendészeti	 és	katonai	felsőoktatásról	 szóló	2011.	évi	CXXXII.	törvény	 (a  továbbiakban:	 NKE	tv.)	24.  §-ában	
meghatározottaktól	 eltérően	 –	a  jelentkező	 fizikai	alkalmasság-vizsgálat	 hiányában	 is	felvehető,	 valamint	
a jelentkezővel	 a Hjt.	31. §	(1a) bekezdésében	 foglaltaktól	 eltérően	 tisztjelölti	 szolgálati	 viszony	létesíthető.	 A fizikai	
alkalmasság-vizsgálatot a veszélyhelyzet megszűnését követő 6 hónapon belül kell végrehajtani.
81. § (1)	 A Hszt.,	 az NKE	tv.,	valamint	 az egyes	 rendvédelmi	 szervek	hivatásos	 állományú	 tagjai	egészségi,	 pszichikai	 és	
fizikai alkalmasságáról, közalkalmazottai és köztisztviselői munkaköri egészségi alkalmasságáról, a  szolgálat-, 
illetve	keresőképtelenség	 megállapításáról,	 valamint	 az  egészségügyi	 alapellátásról	 szóló	57/2009.	 (X.	30.)	 
IRM–ÖM–PTNM	 együttes	 rendelet	 (a továbbiakban:	 Alkr.)	rendelkezéseitől	 eltérően	 a 2020.	évi	általános	 felvételi	
eljárásban	 az NKE tv.	 24. §-ában	 hivatkozott,	 az Alkr.-ben	 meghatározott	 alkalmassági	 követelmények	 vizsgálatát	
a  rendészeti	 felsőoktatás	 nappali	 munkarendben	 történő	 alapképzései	 (a  továbbiakban:	 érintett	képzések)	
tekintetében nem kell végrehajtani. Az érintett képzésekre jelentkezők esetében a felvételi eljárás során egészségi, pszichikai	és	fizikai	előszűrést	(a továbbiakban	együtt:	előszűrés)	kell	alkalmazni.
	 (2)	 Az  előszűrés	 lefolytatására	 az  a  szerv	 rendelkezik	 hatáskörrel,	 amely	az  alkalmassági	 vizsgálat	 lefolytatására	
hatáskörrel rendelkezik. Az  előszűrés során történő adatkezelésre a  Hszt., az  Alkr., valamint a  belügyminiszter 
irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek tisztjelöltjeiről és a tisztjelölti szolgálati jogviszonyról 
szóló	20/2016.	(VI.	9.)	BM	rendelet	vonatkozó	rendelkezéseit	megfelelően	alkalmazni	kell.
	 (3)	 Az előszűrés	 eredményeként	 a jelentkező	 alkalmas	 vagy	alkalmatlan	 minősítést	 kaphat.	Az előszűrésen	 alkalmasnak	
minősített jelentkező a  felvételi eljárásból nem zárható ki, illetve felvétele esetén vele tisztjelölti szolgálati jogviszony és hallgatói jogviszony létesíthető. Az  előszűrésen alkalmatlannak minősített jelentkező a  felvételi 
eljárásból kizárható, illetve vele tisztjelölti szolgálati jogviszony vagy hallgatói jogviszony nem létesíthető.
	 (4)	 Az alkalmassági	előszűrésen
a)	 fizikailag	 alkalmas	 minősítést	 kap	az a jelentkező,	 akinek	az utolsó	 lezárt	középiskolai	 év	végi	testnevelés	
osztályzata	jeles	(5),
b)	 egészségügyileg	 alkalmas	 minősítést	 kap	az a jelentkező,	 akinél	az Alkr.	3. melléklete	 szerinti	alkalmassági	
kérdőíven a  jelentkező által kitöltött és aláírt nyilatkozat és a  kérdőíven a  jelentkező által feltüntetett megbetegedések esetében korábban keletkezett már meglévő leletei alapján nem áll fenn felvételt kizáró egészségügyi ok,
c)	 pszichológiailag	 alkalmas	 minősítést	 kap	az  a  jelentkező,	 akinél	az  Alkr.	alapján	elrendelt	 pszichológiai	
alkalmassági vizsgálatnál alkalmazott, a  jelentkező által kitöltött és aláírt kérdőív alapján nem áll fenn 
felvételt kizáró pszichológiai ok.
	 (5)	 A (4) bekezdés	 a) pontjában	 meghatározottak	 igazolására	 a középiskolai	 bizonyítvány	 megfelelő	 oldalairól	 készült	
másolat szolgál, melyet a  jelentkező az  Oktatási Hivatal által működtetett elektronikus felvételi jelentkezési 
rendszerben	 csatolt.	A  (4)  bekezdés	 b)  pontjában	 meghatározott	 dokumentumokat	 a  jelentkező	 elektronikus	
másolatban	 az Országos	 Rendőr-főkapitányság	 (a továbbiakban:	 ORFK)	által	erre	a célra	létrehozott	 elektronikus	
levélcímre	 küldi	meg.	A (4) bekezdés	 c) pontjában	 meghatározott	 kérdőívet	 a Nemzeti	 Közszolgálati	 Egyetem	 küldi	
meg	a jelentkező	 részére.	A jelentkező	 a nyilatkozatot	 elektronikus	 másolatban	 az ORFK	által	erre	a célra	létrehozott	
elektronikus levélcímre küldi meg.
	 (6)	 Az előszűrés	 során	alkalmazott	 döntésekkel	 szemben	 jogorvoslatnak	 helye	nincs.	Az előszűrés	 során	a hamis	adatok	
közlése a hallgatói, tisztjelölti jogviszony megszüntetésével járhat.
	 (7)	 A veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	6	hónapon	 belül,	de	legkésőbb	 a tisztjelölti	 jogviszony	 véglegesítése	 előtt	
a felvett hallgatók Alkr.-ben előírt alkalmassági követelményeknek történő megfelelését vizsgálni kell. Ha a hallgató (tisztjelölt)	 az előírt	 alkalmassági	 követelményeknek	 nem	felel	meg,	hallgatói	 jogviszonya	 megszüntethető	 abban	
az esetben,	 ha	a Nemzeti	 Közszolgálati	 Egyetemen	 belül	más	képzésre	 nem	vehető	át,	vagy	ha	az átvételt	 a hallgató	
nem vállalta.
82. §  Az	1/2013.	(I.	8.)	KIM	rendelet	 vonatkozó	 rendelkezéseitől	 eltérően	 a  2020.	 évi	általános	 felvételi	 eljárásban	
a  pályaalkalmassági orientációs beszélgetés helyett olyan, annak rendeltetésének és tartalmának megfelelő 
pályaalkalmassági vizsgálat szervezhető, amely nem igényli a  jelentkezővel való személyes érintkezést. 
A  pályaalkalmassági	 vizsgálat	 eredményének	 elbírálására	 a  Nemzeti	 Közszolgálati	 Egyetem	 megfelelő	
szakértelemmel rendelkező személyeket jelöl ki.3676	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
37. Egészségügyi tárgyú átmeneti szabályok
83. §  Ha	az egészségügyi	 dolgozó	 működési	 nyilvántartásának	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	113. §	
(1) bekezdése	 szerinti	érvényességi	 ideje	a veszélyhelyzet	 időtartama	 alatt	járt	le,	a nyilvántartás	 érvényességi	 ideje	
a veszélyhelyzet megszűnését követő 90 nappal meghosszabbodik.
84. §  A koronavírus járvány terjedésének csökkentése érdekében a  gyógyszer kiadója a  gyógyszer kiadását felírási 
igazolás nélkül is teljesíti azon személy részére, aki a  beteg társadalombiztosítási azonosító jelét közli, és saját 
természetes személyazonosító adatait törvényben meghatározottak szerint hitelt érdemlően igazolja.
85. § (1)	 Az egészségügyi	 szolgáltatások	 nyújtásához	 szükséges	 szakmai	minimumfeltételekről	 szóló	miniszteri	 rendeletben	
meghatározottakon túlmenően az  egészségügyi szolgáltatás nyújtásának és finanszírozási elszámolásának nem 
feltétele a beteg személyes jelenléte, ha az ellátás sajátosságai és orvosszakmai megítélése ezt lehetővé teszik.
	 (2)	 E §	alkalmazásában	telemedicinának	minősül	az a tevékenység,	amelynek	célja	a beteg	távollétében
a)	 a beteg	egészségi	állapotának	szakmai	megítélése,
b)	 a betegségek,	illetve	azok	kockázatának	felderítése,
c)	 a konkrét	betegség(ek)	meghatározása,
d)	 a  beteg	 állapotának	 pontosabb	 megítéléséhez	 szükséges	 további	vizsgálatok	 elrendelése,	 gyógykezelés	
elindítása,
e)	 az a)–d) pont	szerinti	kezelések	eredményességének	megállapítása	(távkonzultáció),	valamint
f)	 a beteg	állapotának	követése	és	diagnózis	felállításatávmonitoring eszközökkel és egyéb infokommunikációs technológiák révén hozzáférhető információk alapján.
	 (3)	 Telemedicina	keretében	nyújtható	különösen
a)	 betegirányítás	távkonzultáció	formájában,	amely	a szakorvosi	távkonzultációt	megalapozza,
b)	 a beteg	tájékoztatására,	beleegyezésére,	valamint	adatainak	kezelésére	vonatkozó	nyilatkozatok	fogadása,
c)	 előszűrés	 távkonzultáció	 formájában,	 amelynek	 célja	a  személyes	 találkozáson	 alapuló	 ellátás	
szükségességének és az egészségi állapot súlyosságának megítélése,
d)	 előzetes	 kapcsolatfelvétel,	 valamint	 adatgyűjtés,	 amely	a  távkonzultációt	 követő	személyes	 találkozáson	
alapuló ellátást gyorsabbá és hatékonyabbá teszi,
e)	 diagnózis,	 terápiás	 javaslat	felállítása	 távkonzultáció	 keretében,	 illetve	távmonitoring,	 távdiagnosztikai	
eszközzel,
f)	 gyógyszer	rendelése,g)	 korábbi,	személyes	találkozáson	alapuló	ellátást	követő	kontroll	és	utógondozás,
h)	 távkonzílium	szervezése,
i)	 beutaló	kiállítása,
j)	 pszichoterápia,	krízisintervenció,	szülőkonzultáció,	tanácsadás,	szupportív	pszichoterápia,
k)	 fizioterápia	távkonzultációs	eszközzel,
l)	 szoptatási	tanácsadás,
m)	 védőnői	gondozás	ésn)	 telefonos,	online	vagy	más	formában	megvalósított	tanácsadás,	konzultáció.
	 (4)	 A közfinanszírozott	egészségügyi	szolgáltató	a (3) bekezdés	a)–c) pontjában	meghatározott	szolgáltatást	működtet.	 (5)	 Az  egészségügyi	 szolgáltató	 a  (2)	és	(3)  bekezdésben	 meghatározott	 szolgáltatásokat	 az  egészségügyi	
dokumentáció vezetésérére vonatkozó jogszabályokban meghatározott módon dokumentálja, valamint kialakítja a szolgáltatások nyújtására vonatkozó intézményi protokollját.
	 (6)	 Az  egészségügyi	 szolgáltató	 gondoskodik	 arról,	hogy	saját	intézményi	 informatikai	 rendszerében	 és	ezáltal	
az  Elektronikus	 Egészségügyi	 Szolgáltatási	 Térben	létrejöjjön	 a  vizsgálat	 tényét	és	szereplőit	 dokumentáló	
eseménykatalógus-bejegyzés és egy, a  vizsgálatot szakmai szempontból igazoló elektronikus kórtörténeti dokumentum.
	 (7)	 Ha	 a (2)	és	(3) bekezdésben	 meghatározott	 szolgáltatások	 nyújtása	 során	az egészségügyi	 szolgáltató	 megállapítja,	
hogy a  beteg számára az  egészségi állapotának romlása, maradandó károsodás megelőzése vagy más orvosi indokból személyes formában szükséges egészségügyi szolgáltatást biztosítani, akkor a veszélyhelyzet által indokolt 
és a  szakmai útmutatókban rögzített védekezési eszközök és előírások alkalmazása mellett haladéktalanul vagy 
a beteg állapota által indokolt határidőben gondoskodik a szükséges ellátás biztosításáról.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3677
	 (8)	 Az egészségügyi	 szolgáltatások	 Egészségbiztosítási	 Alapból	történő	finanszírozásának	 részletes	 szabályairól	 szóló	
kormányrendelet	 szerint	utalványozott	 átlagfinanszírozás	 utólagos	 elszámolása	 keretében	 a (2)	és	(3) bekezdésben	
meghatározott szolgáltatások kapcsán felmerült költségek érvényesíthetőek.
	 (9)	 Az egészségügyi	 szolgáltatások	 Egészségbiztosítási	 Alapból	történő	finanszírozásának	 részletes	 szabályairól	 szóló	
kormányrendelet	szerinti	ambuláns	ellátások	 „T	=	telemedicinális	ellátás” 	ellátási	típusként	is	jelentésre	kerülhetnek.
	 (10)	 Az egészségügyi	 szolgáltatások	 Egészségbiztosítási	 Alapból	történő	finanszírozásának	 részletes	 szabályairól	 szóló	
kormányrendelet	 szerinti	háziorvosi	 betegforgalmi	 jelentésben	 az ellátások	 helyeként	 a „T	=	telemedicinális	 ellátás”	
is megjelölhető.
	 (11)	 Az  egészségügyi	 szolgáltató	 a  beteg	 személyes	 jelenlétét	 nem	igénylő	 szolgáltatásait,	 valamint	 azok	
elérhetőségének módját honlapján közzéteszi.
	 (12)	 Az (1)–(11) bekezdés	a veszélyhelyzet	megszűnését	követő	90.	napig	alkalmazható.
38. Rendezvényekkel összefüggő különös szabályok
86. §  A rendezvények helyszínén való tartózkodásra a Kormány rendeletében különös szabályokat állapíthat meg.
39. Az utazási szolgáltatásokra vonatkozó szerződésekre alkalmazandó különös szabályokról
87. § (1)	 2020.	 augusztus	 31.	napjáig	 az  utazási	 szolgáltatásokra	 vonatkozó	 szerződésekről,	 különösen	 az  utazási	
csomagra	 és	az utazási	 szolgáltatásegyüttesre	 vonatkozó	 szerződésekről	 szóló	472/2017.	 (XII.	28.)	Korm.	rendelet	
[a továbbiakban:	 472/2017.	 Korm.	rendelet]	 21. §	(3)	és	(4) bekezdése	 szerinti	felmondás	 esetében	 a 472/2017.	
Korm. rendelet	 21. §	(5) bekezdését	 az e §	szerinti	eltérésekkel	 kell	alkalmazni,	 ha	a szerződés	 felmondására	
a koronavírus világjárványra tekintettel került sor.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 rendelkezéseit	 kell	alkalmazni	 abban	az esetben	 is,	ha	a koronavírus	 világjárvány	 következtében	
az  utazási szolgáltatásokra vonatkozó szerződés teljesítése a  Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 
(a továbbiakban:	Ptk.)	6:179. §	(1) bekezdése	szerint	lehetetlenné	vált.
	 (3)	 Az  (1)	 és	(2)  bekezdés	 szerinti	esetben	 az  utazási	 csomag	 ellenértékeként	 befizetett	 előleg	vagy	teljes	díj	
visszatérítése helyett az utazásszervező utalványt bocsáthat ki.
	 (4)	 Ha	az utazásszervező	utalványt	bocsát	ki,	az utazó	15	napon	belül	nyilatkozhat	az utalvány	elfogadásáról.
	 (5)	 Ha	 az utazó	a felajánlott	 utalványt	 nem	fogadja	el	vagy	nem	nyilatkozik	 a (4) bekezdésben	 meghatározott	 határidőn	
belül,	a részére	a befizetett	előleget,	illetve	díjat	a 472/2017.	Korm.	rendelet	rendelkezései	szerint	vissza	kell	utalni.
	 (6)	 Az utazót	vagyoni	vagy	egyéb	hátrány	nem	érheti	az utalvány	kiállításából	adódóan	és	annak	felhasználása	során.
	 (7)	 Ha	 az  utazó	 az  utalványt	 a  (9)  bekezdés	 d)  pontjában,	 illetve	a  (12)  bekezdés	 d)  pontjában	 meghatározott	
érvényességi idő alatt nem használja fel, az  utazásszervező köteles részére az  utalványon feltüntetett értéknek megfelelő	összeget	legkésőbb	14	napon	belül	megtéríteni.
	 (8)	 Az utazó	 és	az utazásszervező	 megállapodhatnak	 az utalvány	 érvényességi	 idejének	 meghosszabbításában.	 Ebben	
az esetben az utazásszervező új utalványt állít ki.
	 (9)	 A (3) bekezdésében	rögzített	utalvány	megfelel	a következő	feltételeknek:
a)	 tartalmazza	az utazásszervező	megnevezését,b)	 tartalmazza	az utazó	által	már	befizetett	összeg	teljes	értékét,
c)	 kiállításáért	az utazásszervező	nem	számít	fel	díjat	vagy	más	költséget,
d)	 érvényessége	2021.	augusztus	31.	napjáig	tart,
e)	 egyértelműen	tartalmazza,	hogy	utazási	csomag	igénybevételére	jogosít,
f)	 egyértelműen	tartalmazza,	hogy	a koronavírus	világjárvány	miatt	került	kiállításra,
g)	 tartalmazza	az utasjogokra	vonatkozó	ismertetőt,
h)	 az utazó	választása	szerint	elektronikus	formában	kerül	megküldésre.
	 (10)	 Az  utazásszervező	 és	-közvetítő	 tevékenységről	 szóló	213/1996.	 (XII.	23.)	Korm.	rendelet	 vonatkozásában	
az utazásszervező	 által	a (9) bekezdésnek,	 valamint	 a (12) bekezdésnek	 megfelelően	 kiállított	 utalvány	 a vagyoni	
biztosíték szempontjából az  utazó által az  utazási csomag igénybevételére befizetett előlegnek vagy részvételi 
díjnak minősül.
	 (11)	 A (3)–(8) bekezdés	alkalmazandó	a 472/2017.	Korm.	rendelet	9. §	(1) bekezdése	szerinti	felmondás	esetén	is.	 (12)	 A (11) bekezdés	szerint	kiállított	utalvány	megfelel	a következő	feltételeknek:
a)	 tartalmazza	az utazásszervező	megnevezését,b)	 tartalmazza	az utazó	által	már	befizetett	összeg	teljes	értékét,3678	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
c)	 kiállításáért	az utazásszervező	nem	számít	fel	díjat	vagy	más	költséget,
d)	 érvényessége	2021.	augusztus	31.	napjáig	tart,
e)	 egyértelműen	tartalmazza,	hogy	utazási	szolgáltatás	igénybevételére	jogosít,
f)	 egyértelműen	tartalmazza,	hogy	a koronavírus	világjárvány	miatt	került	kiállításra,
g)	 tartalmazza	az utasjogokra	vonatkozó	ismertetőt,
h)	 az utazó	választása	szerint	elektronikus	formában	kerül	megküldésre.
	 (13)	 Az e §	szerint	kiállított	utalvány	kizárólag	a Ptk.	szerinti	közeli	hozzátartozóra	ruházható	át.	 (14)	 Az utazásszervező	nyilvántartást	vezet	az általa	kibocsátott	utalványokról.
	 (15)	 A (14) bekezdés	szerinti	nyilvántartás	tartalmazza
a)	 az utalvány	értékét,
b)	 a tulajdonos
ba)	 természetes	személyazonosító	adatait	vagybb)	 jogi	személy	megnevezését	és	cégjegyzékszámát.
	 (16)	 A kereskedelemről	 szóló	2005.	évi	CLXIV.	törvény	6/F. §	(2) bekezdés	 d) pontja	 szerinti	vagyoni	 biztosítéknak	
fedezetet	 kell	nyújtania	 az e §	alapján	kiadott	utalványok	 értékének	 megtérítésére	 az utazásszervezői	 tevékenységet	
végző fizetésképtelensége esetében.
40. A választási eljárással kapcsolatos átmeneti szabályok
88. § (1)	 A  helyi	 önkormányzat	 vagy	a  nemzetiségi	 önkormányzat	 képviselő-testülete	 feloszlásának	 kimondása	 esetén	
e döntés hatálya a veszélyhelyzet megszűnését követő napon áll be.
	 (2)	 Időközi	 választás	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	naptól	tűzhető	ki.	A ki	nem	tűzött	és	az elmaradt	 választást	
a veszélyhelyzet megszűnését követő tizenöt napon belül ki kell tűzni.
	 (3)	 Országos	 és	helyi	népszavazás	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	naptól	kezdeményezhető.	 A népszavazás	
kezdeményezéséről, az  európai polgári kezdeményezésről, valamint a  népszavazási eljárásról szóló 2013. évi 
CCXXXVIII.	 törvény	II–IV.	Fejezetében	 meghatározott	 határidők	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	napon	újra	
kezdődnek. A  ki nem tűzött és az  elmaradt országos és helyi népszavazást a  veszélyhelyzet megszűnését követő tizenöt napon belül ki kell tűzni.
41. Okmányokkal kapcsolatos átmeneti szabályok
89. § (1)	 A magyar	 hatóság	által	kiállított,	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	lejárt,	valamint	 a veszélyhelyzet	 megszüntetését	 követő	
15	napon	belül	lejáró	hivatalos	 okmányok	 –	ideértve	a forgalmi	 engedélybe	 bejegyzett	 műszaki	érvényességi	 idejét	
is	–	a 90.	és	91. §-ban	meghatározott	kivétellel,	a veszélyhelyzet	megszűnését	követő	180	napig	érvényesek.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	szerint	lejáró	okmány	pótlásának	nincs	helye.	 (3)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	új	érvényességi	 időt	a nyilvántartásba	 nem	kell	bejegyezni	 és	az okmányon	 nem	kell	
feltüntetni.
90. §  A	veszélyhelyzet	 során	alkalmazandó	 egyes	belügyi	és	közigazgatási	 tárgyú	szabályokról	 szóló	85/2020.	 (IV.	5.)	
Korm. rendelet hatályba lépését követően a  veszélyhelyzet ideje alatt lejáró, a  szabad mozgás és tartózkodás 
jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény és a  harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény alapján kiadott tartózkodásra jogosító 
okmányok,	 valamint	 a letelepedési	 engedély	 és	bevándorlási	 engedély	 okmányok	 érvényességi	 ideje	–	a rövid	
időtartamú beutazásra jogosító vízum, valamint a  tartózkodási engedély átvételére jogosító vízum okmányok kivételével	–	a veszélyhelyzet	megszűnését	követő	45.	nap.
91. §  A	katonai	légügyi	hatóság	 által	kiadott	–	a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	lejárt	–	légialkalmassági	 bizonyítványok	
a veszélyhelyzet megszűnését követő 30 napig alkalmazhatóak.
42. Bizalmi szolgáltatási tanúsítványokra vonatkozó átmeneti szabályok
92. §  A veszélyhelyzet során az  elektronikus azonosítási feltételekkel, a  végrehajtással és a  médiaszolgáltatási díjjal 
kapcsolatos	 egyes	jogszabályok	 eltérő	alkalmazásáról	 szóló	132/2020.	 (IV.	17.)	Korm.	rendelet	 [a továbbiakban:	
132/2020.	 (IV.	17.)	Korm.	rendelet]	 szerinti	 videotechnológiás	 azonosítás	 útján	vagy	a  kormányzati	MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3679
hitelesítésszolgáltató	 által	a 132/2020.	 (IV.	17.)	Korm.	rendelet	 szerinti	azonosítás	 útján	és	a 132/2020.	 (IV.	17.)	
Korm. rendelet szerint átadott bizalmi szolgáltatási tanúsítványok a kiállításuktól számított hat hónapig érvényesek.
43. A kézbesítési kifogás és az igazolási kérelem előterjesztésére vonatkozó rendelkezések eltérő 
alkalmazása
93. §  A veszélyhelyzet ideje alatti kézbesítés tekintetében a  kézbesítési kifogás, valamint a  veszélyhelyzet ideje alatti 
mulasztás igazolása iránti kérelem előterjesztésének törvényben meghatározott határidejébe a  veszélyhelyzet 
időtartama nem számít bele.
44. A biztonsági tanúsítványok és szakvélemények érvényességére vonatkozó rendelkezések eltérő 
alkalmazása
94. §  Ha a  személyi biztonsági tanúsítvány, a  telephely biztonsági tanúsítvány vagy biztonsági szakvélemény 
érvényessége	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	járt	le	vagy	a veszélyhelyzet	 megszűnésétől	 számított	 45	napon	belül	jár	le,	
érvényessége a veszélyhelyzet megszűnését követő 90. napig meghosszabbodik.
45. A vagyonnyilatkozatok megtételére vonatkozó rendelkezések eltérő alkalmazása
95. §  Ha a  vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség határideje a  veszélyhelyzet ideje alatt járt le, vagy a  veszélyhelyzet megszűnésétől	 számított	 30	napon	belül	járna	le	–	a  nyilvános	 vagyonnyilatkozat	 tételére	 kötelezettek	
vagyonnyilatkozata	kivételével	–,	a határidő	a veszélyhelyzet	megszűnését	követő	90.	napig	meghosszabbodik.
46. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény 
rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
96. §  Az	igazságügyi	 alkalmazottak	 szolgálati	 jogviszonyáról	 szóló	1997.	évi	LXVIII.	törvény	(a  továbbiakban:	 Iasz.)	
rendelkezéseit az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
97. § (1)	 Ha	az igazságügyi	 alkalmazotti	 álláspályázatok	 kiírásához	 kapcsolódó	 eljárási	cselekményekre	 vonatkozó	 határidő	
a veszélyhelyzet ideje alatt járt le, a határidő újrakezdődik a veszélyhelyzet megszűnését követő első napon.
	 (2)	 Ha	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a folyamatban	 lévő	igazságügyi	 alkalmazotti	 álláspályázati	 eljárások	 lefolytatása	 nem	
volt lehetséges, a  soron következő eljárási cselekményt a  veszélyhelyzet megszűnését követően kell megtenni. 
Az eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott határidő kezdőnapja a veszélyhelyzet megszűnését követő nap.
	 (3)	 Az Iasz.-ban	 szabályozott	 eljárások	 esetében,	 ha	az eljárás	 a veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	megindítható,	 az eljárás	
megindítására	 rendelkezésre	 álló	határidő	 –	a (4) bekezdésben	 foglalt	kivétellel	 –	a veszélyhelyzet	 megszűnését	
követő napon újrakezdődik.
	 (4)	 Ha	 a fegyelmi	 eljárás	a veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	elrendelhető,	 a fegyelmi	 eljárás	elrendelésére	 nyitva	álló	
határidő a  veszélyhelyzet megszűnését követő napon folytatódik. Ha az  egyéb eljárás, aminek a  megindítására 
a határidő években került meghatározásra, a veszélyhelyzet miatt nem volt megindítható, az eljárás elrendelésére 
nyitva álló határidő a veszélyhelyzet megszűnését követő napon folytatódik.
	 (5)	 A  minden	 évben	június	30.	napjáig	elvégzendő	 teljesítményértékelést	 a  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	
90 napon belül kell elvégezni.
	 (6)	 Az  Iasz.-ban	 szabályozott	 eljárások	 esetében,	 a  veszélyhelyzet	 miatt	nem	teljesített	 eljárási	cselekményt	
a veszélyhelyzet megszűnését követően kell megtenni. Az eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott határidő kezdőnapja a veszélyhelyzet megszűnését követő nap.
	 (7)	 A  munkáltatói	 jogkört	gyakorló	 bírósági	 elnök,	illetve	az  Országos	 Bírósági	 Hivatal	(a  továbbiakban:	 OBH)	
igazságügyi	 alkalmazottai	 esetében	 az OBH	elnöke	a bírósági	 titkár,	a bírósági	 fogalmazó,	 a bírósági	 ügyintéző,	
a tisztviselő	 és	az írnok	 részére	–	kérelemre	 –	amennyiben	 a munkaköre	 lehetővé	 teszi,	írásban	engedélyezheti,	
hogy	meghatározott	 feladat	ellátása	érdekében	 munkáját	 a bíróságon,	 illetve	az OBH-n	 kívül	végezze.	 A bíróságon	
kívüli	munkavégzésre	 irányuló	 engedélyt	 a bíróság	 elnöke,	illetve	az OBH	igazságügyi	 alkalmazottai	 esetében	
az  OBH	 elnöke	bármikor,	 indokolás	 nélkül	visszavonhatja.	 A  bírósági	 titkár,	a  bírósági	 fogalmazó,	 a  bírósági	
ügyintéző, a tisztviselő és az írnok a bíróságon kívüli munkavégzésének engedélyezése esetén is köteles a szolgálati jogviszonyból eredő hivatali kötelességeinek eleget tenni.3680	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
47. A fizetési meghagyásos eljárásra vonatkozó átmeneti szabályok
98. §  A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény szerinti fizetési meghagyás végrehajtói kézbesítésére 
vonatkozó határidő a veszélyhelyzet megszűnését követő napon újrakezdődik.
48. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény rendelkezéseinek eltérő 
alkalmazása
99. §  A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény rendelkezéseit az ebben az alcímben foglalt 
eltérésekkel kell alkalmazni.
100. § (1)	 Ha	a határozott	 idejű	bírósági	 vezetői	kinevezés	 a veszélyhelyzet	 idején	járt	le,	a veszélyhelyzet	 megszűnését	
követően a  bírósági vezetői pályázatot haladéktalanul ki kell írni. A  vezetői pályázat elbírálásáig a  kinevezésre jogosult a bírósági vezetői állást megbízás útján töltheti be.
	 (2)	 Ha	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a folyamatban	 lévő	vezetői	álláspályázati	 eljárások	 lefolytatása	 nem	volt	lehetséges,	
a  soron következő eljárási cselekményt a  veszélyhelyzet megszűnését követően kell megtenni. Az  eljárási 
cselekmény elvégzésére meghatározott határidő kezdőnapja a veszélyhelyzet megszűnését követő nap.
	 (3)	 Ha	 a bírói	testület	határozott	 időre	megválasztott	 tagja	megbízatásának	 időtartama	 a veszélyhelyzet	 idején	járt	le,	
vagy a  veszélyhelyzet megszűnését követő 60 napon belül jár le, a  határozott idő meghosszabbodik mindaddig, amíg a veszélyhelyzet megszűnését követően haladéktalanul megtartott választáson a testület új tagját meg nem 
választják.
	 (4)	 Ha	 a vezetői	 vizsgálat	 a veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	megindítható,	 az eljárás	 megindítására	 nyitva	álló	határidő	
a veszélyhelyzet megszűnését követő napon folytatódik.
	 (5)	 Ha	 a vezetői	 vizsgálat	 során	a soron	következő	 eljárási	cselekmény	 a veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	megtehető,	 azt	
a veszélyhelyzet megszűnését követően kell megtenni. Az eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott határidő 
kezdőnapja a veszélyhelyzet megszűnését követő nap.
	 (6)	 Az  összbírói	 értekezlet	 és	a  Kúria	 teljes	ülése	–	a  rendezvények	 megtartására	 vonatkozó	 korlátozásoktól	
eltérően –	megtartható.
49. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény rendelkezéseinek eltérő 
alkalmazása
101. §  A	bírák	jogállásáról	 és	javadalmazásáról	 szóló	2011.	évi	CLXII.	törvény	(a továbbiakban:	 Bjt.)	rendelkezéseit	 az ebben	
az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
102. § (1)	 Ha	a bírói	álláspályázatok	 kiírásához	 kapcsolódó	 eljárási	cselekményekre	 vonatkozó	 határidő	 a veszélyhelyzet	 ideje	
alatt járt le, a határidő újrakezdődik a veszélyhelyzet megszűnését követő első napon.
	 (2)	 Ha	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a folyamatban	 lévő	bírói	álláspályázati	 eljárások	 lefolytatása	 nem	volt	lehetséges,	
a  soron következő eljárási cselekményt a  veszélyhelyzet megszűnését követően kell megtenni. Az  eljárási 
cselekmény elvégzésére meghatározott határidő kezdőnapja a veszélyhelyzet megszűnését követő nap.
	 (3)	 A Bjt.-ben	 szabályozott	 eljárások	 esetében,	 ha	az eljárás	 a veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	megindítható,	 az eljárás	
megindítására	 rendelkezésre	 álló	határidő	 –	a (4) bekezdésben	 foglalt	kivétellel	 –	a veszélyhelyzet	 megszűnését	
követő napon újrakezdődik.
	 (4)	 Ha	 a fegyelmi	 eljárás	a veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	kezdeményezhető,	 a fegyelmi	 eljárás	kezdeményezésére	 nyitva	
álló határidő a veszélyhelyzet megszűnését követő napon folytatódik. Ha az egyéb eljárás, aminek a megindítására 
a határidő években került meghatározásra, a veszélyhelyzet miatt nem volt megindítható, az eljárás elrendelésére 
nyitva álló határidő a veszélyhelyzet megszűnését követő napon folytatódik.
	 (5)	 A  Bjt.-ben	 szabályozott	 eljárások	 esetében,	 a  veszélyhelyzet	 miatt	nem	teljesített	 eljárási	cselekményt	
a veszélyhelyzet megszűnését követően kell megtenni. Az eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott határidő 
kezdőnapja a veszélyhelyzet megszűnését követő nap.
	 (6)	 Ha	 a határozott	 idejű	bírói	kinevezés	 a veszélyhelyzet	 idején	járt	le,	vagy	a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	
90 napon belül jár le, a  határozott idő meghosszabbodik mindaddig, amíg a  veszélyhelyzet megszűnését követően haladéktalanul le nem folytatják a  határozatlan idejű kinevezéshez vagy a  határozott idejű kinevezés MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3681
meghosszabbításához szükséges intézkedéseket, eljárásokat, kivéve, ha a  bíró a  nyilatkozata szerint nem kéri 
a határozatlan időre történő bírói kinevezését, illetve a határozott idejű kinevezés meghosszabbítását.
50. A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi 
életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
103. §  A legfőbb ügyész, az  ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az  ügyészi életpályáról szóló 
2011.  évi	 CLXIV.	törvény	(a  továbbiakban:	 Üjt.)	rendelkezéseit	 az  ebben	 az  alcímben	 foglalt	eltérésekkel	 kell	
alkalmazni.
104. § (1)	 Ha	az ügyészségi	 alkalmazotti	 álláspályázatok	 kiírásához	 kapcsolódó	 eljárási	cselekményekre	 vonatkozó	 határidő	
a veszélyhelyzet ideje alatt járt le, a határidő újrakezdődik a veszélyhelyzet megszűnését követő első napon.
	 (2)	 Az  Üjt.-ben	 szabályozott	 eljárások	 tekintetében,	 ha	az  eljárás	 a  veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	megindítható,	
az eljárás	 megindítására	 rendelkezésre	 álló	határidő	 –	a (3)	és	(4) bekezdésben	 foglalt	kivétellel	 –	a veszélyhelyzet	
megszűnését követő napon újrakezdődik. Ha a  soron következő eljárási cselekmény a  veszélyhelyzet miatt nem volt megtehető, azt a  veszélyhelyzet megszűnését követően kell megtenni. Az  eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott határidő kezdőnapja a veszélyhelyzet megszűnését követő nap.
	 (3)	 Ha	 a fegyelmi	 eljárás	a veszélyhelyzet	 miatt	nem	volt	kezdeményezhető,	 a fegyelmi	 eljárás	kezdeményezésére	
nyitva álló határidő a  veszélyhelyzet megszűnését követő napon folytatódik. A  folyamatban lévő fegyelmi eljárás 
határideje a veszélyhelyzet megszűnését követő napon folytatódik.
	 (4)	 Ha	 az egyéb	 eljárás,	aminek	a megindítására	 a határidő	 években	 került	meghatározásra,	 a veszélyhelyzet	 miatt	
nem volt megindítható, az  eljárás elrendelésére nyitva álló határidő a  veszélyhelyzet megszűnését követő napon 
folytatódik.
	 (5)	 Ha	 a  határozott	 idejű	ügyészségi	 alkalmazotti	 kinevezés	 a  veszélyhelyzet	 idején	járt	le,	vagy	a  veszélyhelyzet	
megszűnését követő 60 napon belül jár le, a  határozott idő meghosszabbodik mindaddig, amíg a  veszélyhelyzet megszűnését követően haladéktalanul le nem folytatják a  határozatlan idejű vagy az  újabb határozott idejű 
kinevezéshez szükséges intézkedéseket, eljárásokat.
	 (6)	 Ha	 az Üjt.	27. §	(1) bekezdése	 szerinti	kirendelés	 a veszélyhelyzet	 idején	járt	le,	a határozott	 idejű	kirendelés	
meghosszabbodik a veszélyhelyzet megszűnését követő 60. napig.
	 (7)	 A  veszélyhelyzet	 idején	elvégzendő	 minősítést,	 teljesítményértékelést,	 illetve	iratvizsgálatot	 a  veszélyhelyzet	
megszűnését követő 60 napon belül kell elvégezni, illetve megkezdeni.
	 (8)	 Ha	 az  ügyészségi	 testület	határozott	 időre	megválasztott	 tagja	megbízatásának	 időtartama	 a  veszélyhelyzet	
idején járt le, vagy a veszélyhelyzet megszűnését követő 60 napon belül jár le, a határozott idő meghosszabbodik 
mindaddig, amíg a veszélyhelyzet megszűnését követően haladéktalanul megtartott választáson a testület új tagját meg nem választják.
51. A jogi személyekre vonatkozó átmeneti szabályok
105. §  A	polgári	jogi	szabályok	 alapján	létrejött	 jogi	személyekre	 és	a  nem	jogi	személy	 szervezetekre	 (ezen	alcím	
alkalmazásában	 a továbbiakban	 együtt:	jogi	személy)	 a Ptk.	rendelkezéseit,	 illetve	a jogi	személyre	 vonatkozó	
jogszabályi rendelkezéseket 2020. december 31. napjáig az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
106. § (1)	 A jogi	személy	döntéshozó	szervének
a)	 ülése	a tag	elektronikus	hírközlő	eszköz	igénybevételével	történő	részvételével	is	megtartható,	vagy
b)	 határozathozatalára	 –	ha	a jogi	személyre	 vonatkozó	 törvényi	 előírás	az ülés	tartása	nélküli	döntéshozatalt	
nem	zárja	ki	–	az ügyvezetés	kezdeményezésére	ülés	tartása	nélkül	is	sor	kerülhet,
akkor is, ha a jogi személy létesítő okirata e lehetőségekről és annak feltételeiről nem rendelkezik.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 alkalmazásának	 különösen	 abban	az esetben	 van	helye,	ha	a döntéshozó	 szerv	ülése	az érintett	
létszám miatt az  ülés tervezett megtartása idején hatályos járványügyi korlátozások miatt előreláthatóan nem tartható	meg	a tagok	teljes	létszámban	 való	személyes	 megjelenése	 mellett.	Az (1) bekezdés	 a) pontja	 alkalmazható	
akkor is, ha a döntéshozó szerv ülésén egyes tagok személyesen megjelennek.
	 (3)	 Ha	 jogszabály	 a  jogi	személy	 döntéshozó	 szerve	ülésének	 nyilvánosságát	 írja	elő,	a  döntéshozó	 szerv	
határozathozatalára	az (1) bekezdés	b) pontja	szerinti	módon	nem	kerülhet	sor.3682	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
107. § (1)	 Ha	a jogi	személy	létesítő	okirata	az elektronikus	 hírközlő	eszközök	 használatának,	 illetve	az ülés	tartása	nélküli	
döntéshozatalnak a  szabályairól nem rendelkezik, ezeknek a  szabályoknak a  megállapítására és a  tagokkal való 
közlésére	 a jogi	személy	 ügyvezetése	 –	több	önállóan	 eljáró	vezető	tisztségviselő	 esetén	a munkáltatói	 jogok	
gyakorlására	feljogosított	vezető	tisztségviselő	–	jogosult	a következő	rendelkezések	betartása	mellett:a)	 a napirendre	 vonatkozó	 részletes	 tájékoztatás	 nem	mellőzhető	 [Ptk.	3:17. §	(3) bekezdése],	 és	a határozat	
tervezetét a taggal közölni kell,
b)	 elektronikus	hírközlő	eszköz	útján	való	jelenlétre	vonatkozóan
ba)	 meg	 kell	határozni	 az  igénybe	 vehető,	a  tagok	 azonosítását,	 és	a  tagok	 közötti	kölcsönös	 és	
korlátozásmentes kommunikációt biztosító elektronikus hírközlő eszközöket és informatikai 
alkalmazásokat, és
bb)	 ha	 a jogi	személy	ügyvezetése	 a tagokat	 (képviselőiket)	 személyesen	 nem	ismeri,	meg	kell	határozni	
a személyazonosság igazolásának módját,
c)	 ülés	tartása	nélküli	döntéshozatal	esetén
ca)	 a szavazat	megküldésére	legalább	8	napot	kell	biztosítani,cb)	 a Ptk.	3:20. §	(2)–(4) bekezdését	alkalmazni	kell,
cc)	 a  tag	 szavazata	 akkor	érvényes,	 ha	abból	egyértelműen	 megállapítható	 a  tag	személye	
(név,	lakóhely	 vagy	székhely,	 szervezet	 esetén	képviselőjének	 neve),	a  szavazásra	 bocsátott	
határozattervezet	 megjelölése	 –	több	határozati	 javaslat	esetén	a határozattervezetek	 sorszáma	 –	és	
az arra adott szavazat, és
cd)	 a tag	a szavazatát	a 110. §-ban	meghatározott	módon	is	megküldheti.
	 (2)	 A  jogi	 személy	 felügyelőbizottsága	 tagjának	 és	a  jogi	személy	 állandó	könyvvizsgálójának	 tájékoztatására	 és	
a döntéshozó szerv ülésén való részvételére a tagokkal azonos módon kerül sor.
	 (3)	 A jogi	 személy	erre	kijelölt	vezető	tisztségviselője	 vezeti	le	a döntéshozó	 szerv	ülését	és	készíti	el	a döntéshozó	
szerv ülésének jegyzőkönyvét. A jegyzőkönyvben rögzíteni kell az ülés megtartásának körülményeit is. Ha az ülésen valamennyi tag elektronikus hírközlő eszköz igénybevételével vesz részt, jelenléti ívet nem kell készíteni, azonban 
a jegyzőkönyvnek	 tartalmaznia	 kell	az ülésen	 elektronikus	 hírközlő	eszköz	útján	részt	vevő	tagok	adatait.	Egyéb	
esetben a  jelenléti íven kell feltüntetni az  ülésen elektronikus hírközlő eszköz útján részt vevő tagok adatait. Ha  az  ülésen valamennyi tag elektronikus hírközlő eszköz igénybevételével vesz részt, a  jegyzőkönyvet az  ülést levezető vezető tisztségviselő írja alá.
	 (4)	 A  jogi	 személy	 ügyvezetése	 köteles	–	ideértve	 a  rendelkezésére	 álló	elektronikus	 hírközlő	 eszköz	vagy	más	
személyazonosítást	 lehetővé	 tevő	elektronikus	 eszköz	segítésével	 történő	tájékoztatást	 is	–	megtenni	 mindent	
annak	érdekében,	 hogy	a tagok	a döntéshozatallal	 összefüggő,	 az (1) bekezdés	 szerinti	tájékoztatást	 és	okiratokat	
megkapják, valamint, hogy a meghozott döntésekről tájékoztatást kapjanak.
108. § (1)	 Ha	a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a  jogi	személy	 ügyvezetése	 a  veszélyhelyzetben	 alkalmazandó	 jogszabályi	
rendezések alkalmazásával a döntéshozó szerv hatáskörébe tartozó ügyben határozott, e döntést a veszélyhelyzet megszűnését követő legfeljebb 90. napra összehívandó rendkívüli döntéshozó szervi ülés napirendjére kell tűzni. Ha az utólagos döntéshozó szervi határozat a korábbi döntést megváltoztatja, vagy hatályon kívül helyezi, az nem 
érinti az azt megelőzően keletkezett jogokat és kötelezettségeket. A jogi személy ügyvezetése a döntéshozó szerv 
hatáskörébe	tartozó	ügyben	meghozott	korábbi	döntéséért	a Ptk.	3:24. §-a	szerint	felel	a jogi	személlyel	szemben.
	 (2)	 A veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	legfeljebb	 90.	napra	összehívandó	 rendkívüli	 döntéshozó	 ülés	napirendjére	
kell tűzni továbbá a  jogi személy vezető tisztségviselőjének vagy testületi tagjának, valamint az  állandó 
könyvvizsgálójának a veszélyhelyzet ideje alatt megszűnt megbízatása miatti intézkedést, ha a veszélyhelyzet ideje 
alatt a megbízatás meghosszabbításáról vagy új személy megbízásáról a jogi személy nem határozott.
	 (3)	 A veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	legfeljebb	 90.	napra	összehívandó	 rendkívüli	 döntéshozó	 ülés	napirendjére	
kell	tűzni	korlátolt	 felelősségű	 társaság	 esetén	a Ptk.	3:189. §-ában,	 illetve	a törzstőke	 kötelező	 leszállítása	 esetén	
a Ptk.	3:202. §	(1) bekezdésében	 és	a Ptk.	3:205. §	(2) bekezdésében	 megjelölt	 határozatokat,	 ha	azok	meghozatalára	
a veszélyhelyzet ideje alatt nem kerülhetett sor.
	 (4)	 A veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	legfeljebb	 90.	napra	összehívandó	 rendkívüli	 döntéshozó	 ülés	napirendjére	
kell	tűzni	zártkörűen	 működő	 részvénytársaság	 esetén	a Ptk.	3:270. §-ában,	 illetve	kötelező	 alaptőke	 leszállítás	
esetén	a Ptk.	3:311. §-ában	 és	a Ptk.	3:314. §	(2) bekezdésében	 megjelölt	 határozatokat,	 ha	azok	meghozatalára	
a veszélyhelyzet ideje alatt nem kerülhetett sor.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3683
109. § (1)	 Ha	a  jogi	személy	 vezető	tisztségviselőjének,	 vagy	felügyelőbizottsága,	 auditbizottsága,	 valamint	 jogszabály	
vagy a  létesítő okirat rendelkezése alapján létrehozott más testületi szerve tagjának, valamint az  állandó 
könyvvizsgálójának	 megbízatása	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	szűnt	meg	–	kivéve	a Ptk.	3:25. §	(1) bekezdés	 c),	e),	
f)	vagy	g) pontja	 szerinti	megszűnési	 okot,	és	a felügyeleti	 jogkörében	 eljáró	hatóság	vagy	bíróság	határozatával	
történő	megszűnés	 esetét,	–	a  megbízatás	 a  jogi	személynek	 a  veszélyhelyzetben	 alkalmazandó	 jogszabályi	
rendezések	 alkalmazásával	 hozott	határozata	 hiányában	 a 108. §	 szerinti	döntéshozó	 szervi	ülés	határozatában	
foglalt időpontig, de legfeljebb a veszélyhelyzet megszűnését követő 90. napig fennmarad.
	 (2)	 Ha	 a  jogi	személy	 vezető	tisztségviselőjének,	 vagy	felügyelőbizottsága,	 audit	bizottsága,	 valamint	 jogszabály	
vagy a  létesítő okirat rendelkezése alapján létrehozott más testületi szerve tagjának, valamint az  állandó 
könyvvizsgálójának	 megbízatása	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követően,	 azonban	 a 108. §	 szerinti	döntéshozó	
szervi	ülés	–	nyilvánosan	 működő	 részvénytársaság	 esetén,	ha	a 113. §	alapján	közgyűlés	 összehívására	 kerül	sor,	
a közgyűlés	 –	napja	előtt	szűnik	meg,	–	a Ptk.	3:17. §	(6) bekezdésére	 tekintet	nélkül	–	a megszűnt	 megbízatás	 miatt	
szükséges határozathozatalt az ülés napirendjére kell tűzni és a döntéshozó szerv ülésén arról döntés hozható azzal, 
hogy	e személy	 megbízatása	 –	kivéve	a Ptk.	3:25. §	(1) bekezdés	 c),	e),	f)	vagy	g) pontja	 szerinti	megszűnési	 okot,	és	
a felügyeleti	 jogkörében	 eljáró	hatóság	vagy	bíróság	határozatával	 történő	megszűnés	 esetét,	–	a döntéshozó	 szerv	
határozatában foglalt időpontig, de legfeljebb a veszélyhelyzet megszűnését követő 90. napig fennmarad.
	 (3)	 Ha	 a  jogi	személy	 vezető	tisztségviselőjének,	 vagy	felügyelőbizottsága,	 audit	bizottsága,	 valamint	 jogszabály	
vagy a  létesítő okirat rendelkezése alapján létrehozott más testületi szerve tagjának, valamint az  állandó 
könyvvizsgálójának	 megbízatása	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	60	napon	belül	szűnik	meg	és	a 108. §	
–	nyilvánosan	 működő	 részvénytársaság	 esetén	a 113. §	 –	alapján	döntéshozó	 szervi	ülést	nem	kell	összehívni,	
a  jogi személy köteles a  megszűnt megbízatás miatt szükséges döntés meghozatala érdekében a  veszélyhelyzet megszűnését követő legfeljebb 90. napra a  döntéshozó szervének ülését összehívni azzal, hogy e  személy 
megbízatása	 –	kivéve	a Ptk.	3:25. §	(1) bekezdés	 c),	e),	f)	vagy	g) pontja	 szerinti	megszűnési	 okot,	és	a felügyeleti	
jogkörében	 eljáró	hatóság	 vagy	bíróság	 határozatával	 történő	 megszűnés	 esetét	–	a  döntéshozó	 szerv	
határozatában foglalt időpontig, de legfeljebb a veszélyhelyzet megszűnését követő 90. napig fennmarad.
	 (4)	 A jogi	 személy	vezető	tisztségviselőkből	 álló	ügyvezető	 testülete,	 felügyelőbizottsága,	 audit	bizottsága,	 valamint	
jogszabály	 vagy	a létesítő	 okirat	rendelkezése	 alapján	létrehozott	 más	testületi	 szerve	(a továbbiakban	 együtt:	
testület)	üléseit	elektronikus	 hírközlő	eszköz	útján	vagy	más	személyazonosítást	 lehetővé	 tevő	elektronikus	 eszköz	
igénybevételével is megtarthatja, vagy írásbeli egyeztetést folytathat és a  jogi személy irányításával kapcsolatos döntéseket írásban is meghozhatja. Az ülésezésre és a döntéshozatal szabályaira a veszélyhelyzetben alkalmazandó 
jogszabályi rendelkezések alkalmazásával meghatározott eljárásrend e  törvény hatálya alatt is alkalmazható. 
Ha az  elektronikus hírközlő eszköz vagy más személyazonosítást lehetővé tevő elektronikus eszköz útján való 
tanácskozás és döntéshozatal szabályaira nincs elfogadott eljárásrend vagy az  eltér az  e  törvényben foglaltaktól, 
az  ülésezés és a  döntéshozatal szabályait a  testület elnöke, akadályoztatása esetén helyettese, ennek hiányában 
az  elnök által kijelölt, mindezek hiányában az  ügyvezetés által felkért tag határozza meg és közli az  érintettekkel. 
Az írásbeli	egyeztetés	és	döntéshozatal	elektronikus	üzenetváltással	(e-mail)	is	történhet.
110. § (1)	 Ha	a jogi	személy	létesítő	okirata	eltérően	 nem	rendelkezik,	 a jogi	személy	szervei	az írásbeli	 jognyilatkozatokat	
–	ideértve	 a döntéshozó	 szerv	működésével	 összefüggő	 okiratokat	 is	–	minősített	 vagy	minősített	 tanúsítványon	
alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírással vagy elektronikus bélyegzővel, ennek hiányában azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés szolgáltatással való hitelesítéssel aláírva a tag elektronikus levelezési címére 
(e-mail)	is	megküldhetik.
	 (2)	 A  tagok	 a  jogi	személlyel	 kapcsolatos	 jognyilatkozataikat	 elektronikus	 üzenetben	 (e-mail)	is	közölhetik	 a  jogi	
személlyel. Ha a  jogi személy létesítő okiratából más nem következik, a  jogi személy tagnak a  jognyilatkozatát 
minősített vagy minősített tanúsítványon alapuló fokozott biztonságú elektronikus aláírással, ennek hiányában 
azonosításra visszavezetett dokumentumhitelesítés szolgáltatással való hitelesítéssel kell aláírnia. Ha a jogi személy létesítő okiratából más nem következik, a  természetes személy tag a  jognyilatkozata elektronikus aláírására nem 
köteles, azonban a jognyilatkozatnak a tag azonosíthatóságához szükséges adatokat tartalmaznia kell.
	 (3)	 E §	szerinti,	elektronikus	üzenetben	foglalt	nyilatkozat	elektronikus	írásbeli	jognyilatkozatnak	minősül.
111. §  A jogi személy döntéshozó szerve vagy ügyvezetése a veszélyhelyzetben alkalmazandó jogszabályi rendelkezések 
alkalmazásával hozott határozata bírósági felülvizsgálata során az  érintett határozat bírósági hatályon kívül 
helyezésére annak létesítő okiratba ütközése miatt nem kerülhet sor, ha a határozat kizárólag a veszélyhelyzetben 
alkalmazandó jogszabályi rendezések alkalmazása miatt ütközik a létesítő okiratba.3684	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
112. § (1)	 Ha	a számvitelről	 szóló	2000.	évi	C.	törvény	szerinti	beszámoló	 készítésére	 kötelezett	 jogi	személy	létesítő	okirata	
a  beszámoló elfogadásához a  döntéshozó szervnek legalább a  szavazatok háromnegyedes szótöbbséggel 
meghozott határozatát írja elő és a döntéshozó szerv a beszámoló elfogadásában nem akadályozott, a döntéshozó 
szerv az e törvény hatálybalépését megelőző üzleti évre vonatkozó beszámolóról szóló döntés meghozataláig, ilyen 
döntés hiányában 2020. szeptember 30-ig egyéb ügyben kizárólag valamennyi tag egyhangú határozatával hozhat 
határozatot.
	 (2)	 Az (1) bekezdésbe	 ütköző	határozat	 érvénytelen,	 és	annak	alapján	a jogi	személyt	 nyilvántartó	 szerv	a jogi	személyre	
vonatkozó adatváltozást nem vehet nyilvántartásba.
113. § (1)	 Nyilvánosan	 működő	 részvénytársaság	 esetén	a 108. §	(1) bekezdésének	 a döntéshozó	 szerv	kötelező	 összehívására	
vonatkozó rendelkezése nem alkalmazható.
	 (2)	 Ha	 a  közgyűlés	 a  nyilvánosan	 működő	 részvénytársaság	 ügyvezetését	 döntések	 meghozatalára	 felhatalmazta	
– ideértve	 a saját	részvény	 megszerzésére	 vonatkozó	 döntést	is	–	és	a felhatalmazás	 időtartama	 a veszélyhelyzet	
ideje alatt járt le, a  felhatalmazás időtartama a  veszélyhelyzet megszűnését követő soron következő közgyűlés időpontjáig meghosszabbodik, kivéve, ha az  ügyvezetés a  felhatalmazás tárgyában a  veszélyhelyzetben 
alkalmazandó jogszabályi rendezések alkalmazásával döntést hozott.
	 (3)	 Nyilvánosan	 működő	 részvénytársaság	 esetén,	ha	a részvényesek	 a (6) bekezdés	 szerinti	feltételek	 szerint	kérik	
a  közgyűlés összehívását a  nyilvánosan működő részvénytársaság ügyvezetése által elfogadott az  alapszabály 
módosítása utólagos jóváhagyása céljából, a  veszélyhelyzetben alkalmazandó jogszabályi rendezések alkalmazásával	 elhatározott	 alapszabálymódosítás	 a (6) bekezdés	 szerint	összehívott	 közgyűlés	 napját	követő	napon	
hatályát veszti, ha azt a közgyűlés utólagosan nem hagyja jóvá.
	 (4)	 A részvényeseket	 az ügyvezetés	 által	a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	meghozott,	 a beszámolóról	 és	az adózott	 eredmény	
felhasználásáról szóló döntés utólagos jóváhagyása céljából a  közgyűlés összehívásának kezdeményezési joga 2020. május 31-éig a veszélyhelyzetben alkalmazandó jogszabályi rendezések alkalmazásával, vagy ha a nyilvánosan 
működő részvénytársaság üzleti éve a naptári évtől eltér, az ügyvezetésnek a beszámolóról és az adózott eredmény 
felhasználásáról döntő határozatának nyilvánosságra hozatalától számított 30 napos jogvesztő határidőn belül 
a (6) bekezdés	szerinti	feltételekkel	illeti	meg.
	 (5)	 Ha	 a részvényesek	 a társaság	 számviteli	 törvény	szerinti	beszámolójával	 összefüggésben	 a (4) bekezdés	 szerint	
nem kezdeményezték a közgyűlés összehívását, az osztalék kifizetésre kerülhet, és az ügyvezetésnek a beszámoló elfogadásáról, és az  osztalékról szóló döntése, valamint az  osztalék kifizetése a  következő közgyűlés napirendjén 
nem szerepelhet. Ha a közgyűlés összehívását a részvényesek a társaság számviteli törvény szerinti beszámolójával 
összefüggésben kezdeményezték, az  osztalék kifizetésére csak azt követően kerülhet sor, ha a  beszámolót 
és az  osztalék kifizetését a  közgyűlés utólagosan jóváhagyta. A  közgyűlés összehívásának kezdeményezése 
esetén	a közgyűlési	 meghívót	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	45	napon	belül,	ha	a részvényesi	 kérelem	
kézhezvételekor	 a veszélyhelyzet	 már	megszűnt,	 a részvényesi	 kérelem	kézhezvételétől	 számított	 45	napon	belül	
kell közzétenni.
	 (6)	 A  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	30	napos	jogvesztő	 határidőn	 belül	a  szavazatok	 legalább	 1%-ával	
rendelkező részvényesek kérhetik a  közgyűlés összehívását az  ügyvezetés által a  veszélyhelyzet ideje alatt meghozott	 –	az  (5)  bekezdésben	 nem	említett	 –	közgyűlési	 határozatok	 utólagos	 jóváhagyása	 céljából.	
A  közgyűlés összehívásának joga azokat a  részvényeseket illeti meg, akik az  eredetileg közzétett meghívóban vagy a  veszélyhelyzetben alkalmazandó jogszabályi rendezések alkalmazásával közzétett felhívásban megjelölt 
közgyűléssel összefüggésben kért és lefolytatott tulajdonosi megfeleltetés alapján a  nyilvánosan működő 
részvénytársaság részvénykönyvében szerepelnek. A  felhívás alapján lefolytatott tulajdonosi megfeleltetésre 
és részvénykönyvi bejegyzésre a  közgyűlést megelőző részvénykönyvi bejegyzésre vonatkozó rendelkezések 
alkalmazandók.	 A  közgyűlési	 meghívót	 –	a  részvényesi	 kérelem	 jogvesztő	 határidőn	 belüli	kézhezvételétől	
számított –	45	napon	belül	kell	közzétenni.
	 (7)	 Ha	 az  (5)  bekezdésben	 meghatározott,	 a  meghívó	 közzétételére	 vonatkozó	 határidőig	 szabályos	 részvényesi	
kérelem	érkezik	a (6) bekezdés	 szerinti	közgyűlés	 összehívására	 is,	az (5) bekezdéstől	 eltérően	a közgyűlési	 meghívó	
közzétételére	 a (6) bekezdésben	 meghatározott	 határidőig	 kell,	hogy	sor	kerüljön	úgy,	hogy	a meghívóban	 az (5)	és	
a (6) bekezdéssel	érintett	napirendek	is	feltüntetésre	kerüljenek.
114. § (1)	 Ha	a jogi	személy	 ügyvezetése	 e törvény	 hatálybalépése	 napjáig	a veszélyhelyzetben	 alkalmazandó	 jogszabályi	
rendezések alkalmazásával döntéshozatalt már kezdeményezett, a  döntéshozó szervének ülését már összehívta vagy a döntéshozó szerv ülés tartása nélkül döntéshozatalát már kezdeményezte, a döntéshozó szerv ülését vagy MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3685
határozathozatalt a  veszélyhelyzet megszűnését megelőző napon hatályos, a  veszélyhelyzetben alkalmazandó 
jogszabályi	 rendelkezések	 szerint	kell	lefolytatni,	 azonban	 a 112. §	rendelkezéseit	 ebben	az esetben	 is	alkalmazni	
kell. Az  e  bekezdés szerint meghozott határozatot ezen alcím alkalmazásában úgy kell tekinteni, mintha azt a veszélyhelyzet ideje alatt hozták volna meg.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerint	meghozott	 határozat	 tekintetében	 a 113. §-ban	 szereplő	 jogvesztő	 határidőket	 a határozat	
nyilvánosságra hozatalának napjától kell számítani.
52. A társasházakra vonatkozó átmeneti szabályok
115. §  A	társasházak	 –	a  társasházakról	 szóló	jogszabályoktól	 eltérően	 –	az  ebben	 az  alcímben	 foglaltak	 szerint	
működhetnek.
116. § (1)	 Ha	az éves	elszámolásról	 és	a következő	 évi	költségvetésről	 való	döntés,	vagy	más	kötelező	 döntés	határideje	
a  veszélyhelyzet ideje alatt járt le, és ezekben az  ügyekben a  veszélyhelyzet ideje alatt irányadó szabályok alkalmazásával nem született döntés, akkor e tárgykörökben a veszélyhelyzet megszűnését követő 90 napon belül 
kell a közgyűlésnek döntenie.
	 (2)	 Ha	 a  közgyűlési	 döntés	írásbeli	szavazással	 történő	meghozatalát	 a  tulajdoni	 hányad	1/10-ével	 rendelkező	
tulajdonostársak a  veszélyhelyzet ideje alatt irányadó szabályok szerint a  veszélyhelyzet megszűnéséig kérték, 
az  írásbeli szavazást és eredményének közlését a  kérelem benyújtásakor hatályos rendelkezések szerint kell lefolytatni.
117. § (1)	 Ha	a  közös	 képviselő	 (intézőbizottság)	 megbízatása	 a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	járt	le,	a  közös	 képviselő	
(intézőbizottság)	 az  új	közös	képviselő	 (intézőbizottság)	 megválasztásáig,	 de	legkésőbb	 a  veszélyhelyzet	
megszűnését	követő	90.	napig	köteles	a feladatait	–	változatlan	díjazás	mellett	–	ellátni.
	 (2)	 Ha	 a közös	képviselő	 (intézőbizottság)	 megbízatása	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	az (1) bekezdésben	 foglaltakon	
kívüli	okból	szűnt	meg,	vagy	a közös	képviselő	 (intézőbizottság)	 a veszélyhelyzet	 folytán	nem	volt	képes	ellátni	
a feladatait,	 az új	közös	képviselő	 (intézőbizottság)	 megválasztásáig	 a feladatokat	 a számvizsgáló	 bizottság	 látja	el.	
Számvizsgáló bizottság hiányában, vagy ha a veszélyhelyzet folytán a számvizsgáló bizottság sem volt képes eljárni, az új	közös	képviselő	(intézőbizottság)	megválasztásáig	a feladatokat	bármely	tulajdonostárs	elláthatja.
	 (3)	 Az (1)	 és	(2) bekezdés	 szerinti	esetben	az új	közös	képviselőt	 (intézőbizottságot)	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	
követő 90 napon belül kell megválasztani, feltéve, hogy erről a  veszélyhelyzet ideje alatt irányadó szabályok 
alkalmazásával nem született döntés.
118. §  Ha a társasház szerveinek törvényességi felügyeleti eljárása a veszélyhelyzet ideje alatt irányadó szabályok szerint 
félbeszakadt, az eljárás a félbeszakadás oka elhárulásának napján vagy a veszélyhelyzet megszűnését követő napon 
folytatódik, és e naptól a határidők újra kezdődnek.
53. A köztestületekre vonatkozó eltérő rendelkezések
119. § (1)	 Az államháztartásról	 szóló	1992.	évi	XXXVIII.	törvény	és	egyes	kapcsolódó	 törvények	 módosításáról	 szóló	2006.	évi	
LXV.	törvény	8/A. §-a	szerinti	köztestületekre	 (a továbbiakban:	 köztestület)	 vonatkozó	 jogszabályok	 rendelkezéseit	
az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	 alcím	alkalmazásában	 köztestületnek	 minősül	az a jogi	 személy	is,	amelynek	 működésére	 a köztestületekre	
vonatkozó szabályokat alkalmazni kell.
	 (3)	 Ezen	alcím	rendelkezéseit	az e törvény	hatálybalépésének	napján	folyamatban	lévő	eljárásokban	is	alkalmazni	kell.
120. § (1)	 A  köztestület	 testületi	 szerveinek	 a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	hatályos	 rendelkezések	 előírásai	 szerint,	
a  veszélyhelyzet megszűnését követő 60 napon belüli időpontra kiírt ülése a  kiíráskor hatályos rendelkezéseknek 
megfelelően is megtartható. Az  írásbeli egyeztetés és döntéshozatal a  veszélyhelyzet ideje alatt hatályos rendelkezések előírásai szerint is történhet. Az  ülésezésre és a  döntéshozatalra a  köztestület elnöke által 
meghatározott és a  köztestület honlapján az  érintettek számára hozzáférhetővé tett szabályokat a  veszélyhelyzet 
megszűnését követő 60 napig lehet alkalmazni.
	 (2)	 Ha	 a köztestület	 testületi	 szervének	 ülése	az érintett	 létszám	miatt	az ülés	tervezett	 megtartása	 idején	hatályos	
járványügyi korlátozások miatt előreláthatóan teljes létszámban nem tartható meg, a köztestület testületi szervének 3686	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
ülése különböző helyszínen jelen lévők között, egy időben, valós idejű kommunikációt lehetővé tévő, kép és hang 
egyidejű továbbítására alkalmas elektronikus hírközlő eszköz vagy más elektronikus eszköz útján is megtartható. 
Ha az elektronikus hírközlő eszköz vagy más elektronikus eszköz útján való tanácskozás és döntéshozatal szabályaira 
nincs elfogadott eljárásrend, az  ülésezésre és a  döntéshozatalra a  köztestület elnöke által meghatározott és 
a köztestület honlapján az érintettek számára hozzáférhetővé tett szabályokat kell alkalmazni.
	 (3)	 Többszintű	 köztestületi	 szervezet	 esetén	az (1)	és	(2) bekezdésben	 meghatározott	 szabályozási	 jogkört	az országos	
elnök gyakorolhatja, és a  szabályokat a  köztestület országos honlapján kell az  érintettek számára hozzáférhetővé 
tenni.
	 (4)	 Ha	 a  köztestület	 határozott	 időre	kinevezett	 vagy	megválasztott	 tisztségviselője	 megbízatásának	 időtartama	
a veszélyhelyzet idején járt le, a határozott idő meghosszabbodik mindaddig, amíg a veszélyhelyzet megszűnését követően haladéktalanul megtartott választáson az új tisztségviselőt nem választják meg, vagy az új tisztségviselőt 
ki nem nevezik.
	 (5)	 Ha	 a köztestületi	 ügy	intézésével	 kapcsolatos	 eljárási	cselekmény	 lefolytatását	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	hatályos	
rendelkezések előírásai szerint elhalasztották, az  eljárási cselekmény elhalasztásáról szóló döntés meghozatalától 
a  veszélyhelyzet megszűnéséig terjedő időszak a  köztestületi ügy elintézésére nyitva álló határidőbe nem számít 
bele. Az  elhalasztott eljárási cselekmény elvégzésére meghatározott határidő kezdőnapja a  veszélyhelyzet 
megszűnését követő nap.
	 (6)	 A fegyelmi	vagy	etikai	felelősségre	vonás	elévülése	a veszélyhelyzet	megszűnését	követő	napon	folytatódik.
121. §  A köztestületnek a  veszélyhelyzet ideje alatt az  ügyvezetését ellátó szerv által elfogadott költségvetését és 
beszámolóját a  köztestület legfőbb szervének a  veszélyhelyzet megszűnését követő legkésőbb 90. napra 
összehívandó rendkívüli ülése napirendjére kell tűzni. A  köztestület legfőbb szervének határozata hiányában 
a  költségvetés a  veszélyhelyzet megszűnését követő 90. napon hatályát veszti, a  beszámolót pedig legkésőbb 
a veszélyhelyzet megszűnését követő 90 napon belül a köztestület legfőbb szervének is el kell fogadnia.
54. A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
122. §  A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvényt az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
123. §  Ha a  veszélyhelyzet ideje alatt a  közjegyzői eskü tételére kötelezett az  esküokmány elektronikus aláírásával megkezdte a  közjegyzői vagy közjegyzőhelyettesi tevékenységet, az  esküt a  veszélyhelyzet megszűnését követő 
30 napon belül le kell tennie, és erről aláírt esküokmányt kell készíteni.
124. §  A	Magyar	Országos	 Közjegyzői	 Kamara	(a továbbiakban:	 MOKK)	országos	 elnöke	által	a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	
a  MOKK honlapján közzétett határozatában az  alapszabálytól és a  szabályzatoktól a  veszélyhelyzet elhárításához, következményeinek megelőzéséhez, illetve enyhítéséhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása és a  kamarai 
névjegyzékbe vagy nyilvántartásba vett személyekre háruló terhek csökkentése érdekében hozott e  személyekre kötelező eltérő döntését a  veszélyhelyzet megszűnését követő legfeljebb 90. napra összehívandó rendkívüli 
választmányi, illetve országos elnökségi ülés napirendjére kell tűzni a  testület tájékoztatása érdekében. A  MOKK 
elnökének döntései a veszélyhelyzet megszűnését követő második hónap utolsó napján hatályukat vesztik.
125. §  A	közjegyzőkről	 szóló	1991.	évi	XLI.	törvény	18. §	(3) bekezdésében	 foglaltaktól	 eltérően	 a megüresedő	 közjegyzői	
állásra a pályázatot a veszélyhelyzet megszűnését követő három hónapon belül kell meghirdetni.
126. §  A területi közjegyzői kamara elnöke által a  veszélyhelyzet ideje alatt a  területi közjegyzői kamara illetékességi területének egészére vagy annak egy részére illetékesként kijelölt közjegyzők kijelölésének hatálya a veszélyhelyzet utolsó	napjával	 megszűnik,	 kivéve,	ha	a kijelölés	 hatályának	 fenntartása	 az egyébként	 illetékes	 közjegyző	 127. §	
(1)  bekezdése	 szerinti	kérelme	 hiányában	 indokolt.	 A  kijelölés	 fenntartásáról	 soron	kívül	szükséges	 értesíteni	
az érintett közjegyzőket, valamint a MOKK elnökét. Az országos kamara a honlapján közzéteszi a kijelölt közjegyző 
nevét, illetékességi területét, elérhetőségét, valamint ügyfélfogadásának rendjét.
127. § (1)	 A veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a területi	 közjegyzői	 kamara	elnöke	által,	a közreműködési	 kötelezettsége	 alól	kérelmére	
mentesített közjegyző az  országos kamara elnöke által kiadott utasításban meghatározottak szerint kérheti a mentesítés megszüntetését.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3687
	 (2)	 Az  országos	 kamara	 elnöke	az  (1)  bekezdés	 szerinti	utasítását	 a  veszélyhelyzet	 megszűnését	 követően	
haladéktalanul köteles elfogadni és az országos kamara honlapján közzétenni.
	 (3)	 Ha	 a mentesítés	 hatálya	korábban	 nem	szűnt	meg,	a mentesítés	 a veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	második	
hónap utolsó napján megszűnik.
55. Az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
128. §  Az	igazságügyi	 szakértőkről	 szóló	2016.	évi	XXIX.	törvényt	 (a továbbiakban:	 Szaktv.)	az ebben	 az alcímben	 foglalt	
eltérésekkel kell alkalmazni.
129. §  Ha a  veszélyhelyzet ideje alatt a  szakértői eskü tételére kötelezett az  esküokmány elektronikus aláírásával 
megkezdte a  szakértői vagy szakértői testületi tagi tevékenységet, az  esküt a  veszélyhelyzet megszűnését követő 
30 napon belül le kell tennie, és erről aláírt esküokmányt kell készíteni.
130. §  A	Magyar	Igazságügyi	 Szakértői	 Kamara	(a  továbbiakban:	 MISZK)	elnöksége	 által	a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	
a  MISZK honlapján közzétett határozatban az  alapszabálytól és a  szabályzatoktól a  veszélyhelyzet elhárításához, következményeinek megelőzéséhez, illetve enyhítéséhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása és az igazságügyi szakértőkre háruló terhek csökkentése érdekében a MISZK tagjaira vagy a kamarai nyilvántartásba vett személyekre 
megállapított kötelező eltérő rendelkezések a  veszélyhelyzet megszűnését követő második hónap utolsó napján 
hatályukat vesztik.
131. §  A	veszélyhelyzet	 megszűnését	 követő	60	napon	belüli	időpontra	 kiírt,	a  Szaktv.	 15.  §	(1)  bekezdésében	
meghatározott jogi ismeretek oktatását és a jogi vizsgát, valamint a rendszeres jogi oktatást a veszélyhelyzet ideje alatt hatályos rendelkezések előírásai szerint is le lehet bonyolítani.
132. §  A	2019.	december	 31-én	a nyilvántartásban	 szereplő	 igazságügyi	 szakértő	 a Szaktv.	 44. §	(1a) bekezdése	 alapján	
az  ügyintézési rendelkezések nyilvántartásába legkésőbb a  veszélyhelyzet megszűnését követő 15. napig köteles 
bejelenteni az elektronikus ügyintézés általános szabályairól szóló törvény szerinti hivatalos elérhetőségét.
56. Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
133. §  Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvényt az  ebben az  alcímben foglalt eltérésekkel kell 
alkalmazni.
134. §  Ha a  veszélyhelyzet ideje alatt az  ügyvédi eskü tételére kötelezett az  esküokmány elektronikus aláírásával 
megkezdte az ügyvédi tevékenységet, az esküt a veszélyhelyzet megszűnését követő 30 napon belül le kell tennie, 
és erről aláírt esküokmányt kell készíteni.
135. § (1)	 A  Magyar	 Ügyvédi	 Kamara	(a  továbbiakban:	 MÜK)	elnöksége	 által	a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	határozatban,	
a  területi kamarákra, a  területi kamara tagjaira, és a  területi kamara által az  ügyvédi kamarai nyilvántartásba vett személyekre	 kötelező	 szabályzatoktól	 –	a kiemelt	 szabályzatok	 és	az ügyvédi	 felelősségbiztosítás	 követelményeiről	
szóló	szabályzat	 kivételével	 –	a  veszélyhelyzet	 elhárításához,	 következményeinek	 megelőzéséhez,	 illetve	
enyhítéséhez kapcsolódó intézkedések végrehajtása és az  ügyvédi tevékenységet gyakorlókra háruló terhek csökkentése érdekében megállapított eltérő rendelkezések a  veszélyhelyzet megszűnését követő második hónap 
utolsó napján hatályukat vesztik.
	 (2)	 A MÜK	 elnöke	által	a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	hatályos	 rendelkezések	 előírásai	 szerint	hozott	intézkedésekről	
az  elnökséget vagy a  küldöttgyűlést legkésőbb a  veszélyhelyzet megszűnésétől számított 90. napra összehívott 
rendkívüli ülésen tájékoztatni kell.3688	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
57. A polgári peres és bírósági polgári nemperes eljárásokra vonatkozó rendelkezések eltérő 
alkalmazása
136. § (1)	 A  polgári	 perrendtartásról	 szóló	1952.	évi	III.	törvény	 (a  továbbiakban:	 1952-es	 Pp.),	valamint	 a  polgári	
perrendtartásról	 szóló	2016.	évi	CXXX.	törvény	(a továbbiakban:	 Pp.)	rendelkezéseit	 az ebben	 az alcímben	 foglalt	
eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	alcím	rendelkezéseit	az e törvény	hatálybalépésének	napján	folyamatban	lévő	eljárásokban	is	alkalmazni	kell.
137. § (1)	 Ha	a  bíróság	 a  2020.	 március	 31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 beszerezte	 a  tárgyalás	
mellőzésével	 lefolytatott	 perfelvétel	 lezárásához	 szükséges	 –	a jogvita	 kereteit	meghatározó	 –	nyilatkozatokat,	
a perfelvételt perfelvételi tárgyalás mellőzésével zárja le. A bíróság a perfelvétel lezárása előtt a feleket erre írásban 
figyelmezteti, és lehetőséget biztosít további nyilatkozatok írásban történő megtételére. A  bíróság a  perfelvétel 
lezárását írásban közli a felekkel.
	 (2)	 Ha	 a bíróság	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a perfelvétel	 lefolytatását	
megkezdte, de a  felek a  veszélyhelyzet megszűnéséig még nem tették meg valamennyi, a  jogvita kereteit meghatározó	 nyilatkozataikat,	 a  bíróság	 a  perfelvételt	 a  perfelvételi	 tárgyalás	 kitűzésével	 vagy	a  Pp.	197.  §	
(1) bekezdés	b)	és	c) pontja	szerinti	eljárással	folytatja.
	 (3)	 Ha	 a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a bíróság	 ideiglenes	 intézkedést	 –	erre	irányuló	 kérelem	 esetén	–	a perindítást	
megelőzően rendelt el, a  per megindítására a  bíróság által megállapított határidő a  veszélyhelyzet megszűnését követő napon kezdődik.
138. § (1)	 Ha	járványügyi	 intézkedések	 indokolják,	 a tárgyalás	 elektronikus	 hírközlő	hálózat	vagy	más	elektronikus	 kép	és	hang	
továbbítására alkalmas eszköz útján is megtartható.
	 (2)	 A bíróság	 a tárgyalásról	 a nyilvánosságot	 akkor	is	kizárhatja,	 ha	az a járványügyi	 intézkedésnek	 a tárgyalóteremben	
történő betarthatóságát biztosítja.
139. § (1)	 A (3) bekezdésben	 fogalt	kivétellel	 nincs	helye	az eljárási	 cselekmény	 lefolytatásának,	 ha	azt	olyan	helyen	kellene	
foganatosítani, amely járványügyi intézkedés hatálya alatt áll.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	eljárási	cselekményt	 a járványügyi	 intézkedés	 feloldását	 követően	 lehet	lefolytatni	 azzal,	
hogy az  eljárási cselekmény lefolytatására vonatkozó határidő a  járványügyi intézkedés feloldását követő napon újrakezdődik.
	 (3)	 A személyi	 szabadságot	 korlátozó	 intézkedésekkel	 összefüggő	 eljárási	cselekményeket	 –	ha	nincs	más	módja	–	
a járványügyi intézkedés hatálya alatt álló helyen is foganatosítani kell.
140. § (1)	 A keresetlevelet,	 a keresetet	 tartalmazó	 iratot,	a viszontkereset-levelet,	 a beszámítást	 tartalmazó	 iratot	és	az írásbeli	
ellenkérelmet a  jogi képviselő nélkül eljáró fél a  jogszabályban meghatározott, erre rendszeresített nyomtatvány 
alkalmazása nélkül is előterjesztheti.
	 (2)	 Ha	 a jogi	képviselő	 nélkül	eljáró	fél	által	előterjesztett	 keresetlevél	 nem	tartalmazza	 a kötelező	 tartalmi	elemeket	
vagy alaki kellékeket, a bíróságnak a hiánypótlásra felhívó végzésben a keresetlevél valamennyi hiányosságát fel kell 
tüntetnie, és a  bíróságnak részletes, a  fél jogban való járatlanságához igazodó teljes körű tájékoztatást kell adnia a hiányok	pótlására	vonatkozóan.	Ennek	eredménytelensége	esetén	van	csak	helye	visszautasításnak.
141. §  Ha a veszélyhelyzet ideje alatt hatályos rendelkezések előírásai szerint az eljárásban hirdetményi kézbesítésnek lett 
volna	helye,	és	ezért	a bíróság	 az eljárás	 félbeszakadását	 állapította	 meg	–	és	a hirdetményi	 kézbesítés	 oka	korábban	
nem	szűnt	meg	–	a veszélyhelyzet	 megszűnésekor	 a félbeszakadás	 megszűnik,	 a bíróság	 az eljárást	 hivatalból	
folytatja.
142. § (1)	 Ha	a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a bíróság	 írásban	figyelmeztette	 a feleket	
a tárgyalás berekesztésére, és a felek a bíróság felhívására a nyilatkozataikat megtették, vagy a megadott határidő 
alatt nyilatkozatot nem tettek, a bíróság az ítéletet tárgyaláson kívül hozza meg.
	 (2)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a bíróság	 a Pp.	hatálya	alá	tartozó	peres	
eljárásokban az  érdemi tárgyalást, az  1952-es Pp. hatálya alá tartozó perekben a  tárgyalást még nem tűzte ki 
– ideértve	 azt	az esetet	 is,	ha	a bíróság	 a személyes	 közreműködést	 igénylő	eljárási	cselekményt	 a 2020.	március	31.	
napja és 2020. június 1. napja közötti időszakban tárgyaláson kívül nem tartotta lefolytathatónak, és ezért az eljárás MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3689
megakadt	 –,	valamint,	 ha	az (1) bekezdés	 szerinti	eljárásnak	 nincs	helye,	a bíróság	 az eljárást	 a tárgyalás	 kitűzésével	
folytatja.
	 (3)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a bíróság	 a Pp.	hatálya	alá	tartozó	peres	
eljárásokban az  érdemi tárgyalást, az  1952-es Pp. hatálya alá tartozó perekben a  tárgyalást kitűzte, a  bíróság 
a Pp. 226. §	 (3) bekezdésének	 vagy	az 1952-es	 Pp.	125. §	(5) bekezdésének	 alkalmazásával	 meghatározza	 a tárgyalás	
helyét	–	kivéve	a 138. §	(1) bekezdésében	foglalt	esetet	–	és	erről	értesíti	a tárgyalásra	megidézetteket.
	 (4)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a bíróság	 a feleket	 már	megnyilatkoztatta	
az  egyezség kérdésében, a  perbeli egyezséget végzésével tárgyaláson kívül is jóváhagyhatja. Az  egyezséget jóváhagyó végzést a  felekkel kézbesítés útján kell közölni. Az  ilyen módon meghozott jóváhagyó végzés elleni 
fellebbezésnek az egyezség végrehajtására halasztó hatálya van.
143. § (1)	 A  fellebbezési	 és	felülvizsgálati	 eljárásban	 eljáró	bíróság	 a  továbbiakban	 is	tárgyaláson	 kívül	jár	el,	ha	
a  2020.  március  31. napja és 2020. június 1. napja közötti időszakban értesítette a  feleket a  tárgyaláson kívüli 
elbírálásról.
	 (2)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a bíróság	 által	kiadott,	a tárgyaláson	 kívüli	
elbírálásról szóló értesítését követően a  felek az  értesítés kiadásakor hatályos jogszabályi rendelkezések szerinti 
határidő alatt közös kérelemben kérték a tárgyalás megtartását, a bíróság kitűzi a tárgyalást.
	 (3)	 Ha	 a 2020.	június	1.	napja	előtt	előterjesztett	 fellebbezés	 és	felülvizsgálati	 kérelem	 alapján	indult	fellebbezési	
és	felülvizsgálati	 eljárásban	 az  (1)	és	(2)  bekezdésben	 foglaltak	 alkalmazásának	 nincs	helye,	bármelyik	 félnek	
a veszélyhelyzet megszűnését követő 15 napon belül előterjesztett, tárgyalás tartása iránti kérelme esetén a bíróság 
tárgyalást	tart.	Erre	irányuló	kérelem	hiányában	a bíróság	a továbbiakban	is	tárgyaláson	kívül	jár	el.
144. §  E	törvénynek	 az 1952-es	 Pp.	és	a Pp.	tekintetében	 megállapított	 eltérő	rendelkezéseit	 alkalmazni	 kell	a bírósági	
hatáskörbe tartozó polgári nemperes eljárásokban is az eljárás nemperes jellegéből adódó eltérésekkel, kivéve, ha e törvény az adott eljárásra eltérő szabályt állapít meg.
58. A közigazgatási bírósági eljárásokra vonatkozó rendelkezések eltérő alkalmazása
145. § (1)	 A közigazgatási	 ügyben	eljáró	bíróság	előtt	az 1952-es	 Pp.	és	a Polgári	 perrendtartásról	 szóló	1952.	évi	III. törvény	
módosításáról és az  egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló 2005. évi XVII.  törvény, valamint a  közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény rendelkezéseit az  ebben 
az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	alcím	rendelkezéseit	az e törvény	hatálybalépésének	napján	folyamatban	lévő	eljárásokban	is	alkalmazni	kell.
146. §  Ha a  jogi képviselő nélkül eljáró fél által előterjesztett keresetlevél nem tartalmazza a  kötelező tartalmi elemeket 
vagy alaki kellékeket, a bíróságnak a hiánypótlásra felhívó végzésben a keresetlevél valamennyi hiányosságát fel kell 
tüntetnie, és a  bíróságnak részletes, a  fél jogban való járatlanságához igazodó teljes körű tájékoztatást kell adnia 
a hiányok	pótlására	vonatkozóan.	Ennek	eredménytelensége	esetén	van	csak	helye	visszautasításnak.
147. §  Ha a veszélyhelyzet ideje alatt hatályos rendelkezések előírásai szerint az eljárásban hirdetményi kézbesítésnek lett volna	helye,	és	ezért	a bíróság	 az eljárás	 félbeszakadását	 állapította	 meg	–	és	a hirdetményi	 kézbesítés	 oka	korábban	
nem	szűnt	meg	–	a veszélyhelyzet	 megszűnésekor	 a félbeszakadás	 megszűnik,	 a bíróság	 az eljárást	 hivatalból	
folytatja.
148. § (1)	 Ha	járványügyi	 intézkedések	 indokolják,	 a tárgyalás	 elektronikus	 hírközlő	hálózat	vagy	más	elektronikus	 kép	és	hang	
továbbítására alkalmas eszköz útján is megtartható.
	 (2)	 A bíróság	 a tárgyalásról	 a nyilvánosságot	 akkor	is	kizárhatja,	 ha	az a járványügyi	 intézkedésnek	 a tárgyalóteremben	
történő betarthatóságát biztosítja.
149. § (1)	 A (3) bekezdésben	 fogalt	kivétellel	 nincs	helye	az eljárási	 cselekmény	 lefolytatásának,	 ha	azt	olyan	helyen	kellene	
foganatosítani, amely járványügyi intézkedés hatálya alatt áll.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	eljárási	cselekményt	 a járványügyi	 intézkedés	 feloldását	 követően	 lehet	lefolytatni	 azzal,	
hogy az  eljárási cselekmény lefolytatására vonatkozó határidő a  járványügyi intézkedés feloldását követő napon újrakezdődik.3690	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (3)	 A személyi	 szabadságot	 korlátozó	 intézkedésekkel	 összefüggő	 eljárási	cselekményeket	 –	ha	nincs	más	módja	–	
a járványügyi intézkedés hatálya alatt álló helyen is foganatosítani kell.
150. § (1)	 A 2020.	 június	1-jén	vagy	azt	követően	 előterjesztett	 keresetlevél	 alapján	indult	eljárásokban	 tárgyaláson	 kell	eljárni,	
ha azt a fél vagy az érdekelt jogszabályi rendelkezés alapján kéri.
	 (2)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a bíróság	 értesítette	 a feleket	 a tárgyaláson	
kívüli elbírálásról, a  továbbiakban is tárgyaláson kívül jár el. Az  eljárást tárgyaláson kell folytatni, ha a  fél vagy 
az érdekelt a veszélyhelyzet megszűnését követő naptól számított 15 napon belül tárgyalás tartása iránti kérelmet 
terjeszt elő.
	 (3)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 hatályos	 rendelkezések	 szerint	a felperes	
tárgyaláson kívüli elbírálás helyett a tárgyalásnak a veszélyhelyzet megszűnését követő időpontra halasztását kérte, a bíróság a tárgyalás kitűzése iránt a veszélyhelyzet megszűnését követő naptól számított 15 napon belül intézkedik.
	 (4)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 hatályos	 rendelkezések	 előírásai	 szerint	
a  személyes közreműködést igénylő eljárási cselekmény miatt az  eljárás megakadt, a  bíróság a  tárgyalás kitűzése 
vagy az  eljárási cselekmény lefolytatása iránt 2020. június 1. napját követő naptól számított 15 napon belül 
intézkedik.
	 (5)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 a bíróság	 írásban	figyelmeztette	 a feleket	
a tárgyalás berekesztésére, és a felek a bíróság felhívására a nyilatkozataikat megtették, vagy a megadott határidő 
alatt nyilatkozatot nem tettek, a bíróság az ítéletet tárgyaláson kívül hozza meg.
	 (6)	 Ha	 a 2020.	március	31.	napja	és	2020.	június	1.	napja	közötti	időszakban	 hatályos	 rendelkezések	 szerint	a bíróság	
a  feleket már megnyilatkoztatta az  egyezség kérdésében, a  perbeli egyezséget végzésével tárgyaláson kívül is jóváhagyhatja. Az egyezséget jóváhagyó végzést a felekkel kézbesítés útján kell közölni. Az ilyen módon meghozott 
jóváhagyó végzés elleni fellebbezésnek az egyezség végrehajtására halasztó hatálya van.
59. A közjegyzői nemperes eljárásokra vonatkozó rendelkezések eltérő alkalmazása
151. § (1)	 A  veszélyhelyzet	 ideje	alatti	időpontra	 teljesítendő,	 személyes	 megjelentést	 igénylő	a  közjegyző	 által	el	nem	
halasztott	 eljárási	cselekmények	 –	a közjegyzőkről	 szóló	1991.	évi	XLI.	törvényben	 szabályozott	 eljárások,	 valamint	
a hitelbiztosítéki	 rendszerben	 történő	regisztráció	 (annak	módosítása,	 törlése)	és	ezzel	összefüggésben	 azonossági	
nyilatkozat	tétele	kivételével	–	elmulasztása	esetén	a mulasztás	jogkövetkezményei	nem	alkalmazhatók.
	 (2)	 A mentesített	 közjegyző	 a mentesítés	 ideje	alatt	közjegyzői	 tevékenységet	 nem	folytathat,	 a közjegyzői	 iroda	
ügyfélfogadási ideje a  mentesítés ideje alatt szünetel. A  mentesítés ideje a  mentesítéssel érintett ügyekben a határidőkbe nem számít bele.
	 (3)	 A mentesített	közjegyzőkről	az országos	kamara	a honlapján	tájékoztatást	ad.
60. A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
152. § (1)	 A bírósági	 végrehajtásról	 szóló	1994.	évi	LIII.	törvény	rendelkezéseit	 az ebben	 az alcímben	 foglalt	eltérésekkel	 kell	
alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	 alcím	rendelkezéseit	 az e törvény	 hatálybalépésének	 napján	folyamatban	 lévő	végrehajtási	 eljárásokban	 is	
alkalmazni kell.
153. § (1)	 A  végrehajtó	 2020.	július	1-jéig	a  végrehajtási	 eljárások	 során	a  végrehajtási	 eljárás	megindulását	 követően	
a  végrehajtható okirat adós részére történő kézbesítésével egyidejűleg tájékoztatja az  adóst a  részletfizetés 
lehetőségéről és feltételeiről. Amennyiben az  adós részletfizetési szándékát a  végrehajtó felé jelzi, a  végrehajtó 
a részletfizetést a végrehajtást kérő előzetes hozzájárulása nélkül megállapíthatja.
	 (2)	 Ingatlan	 kiürítése	 iránt,	azzal	összefüggésben	 intézkedni,	 valamint	 ingatlan	 kiürítésére	 irányuló	 helyszíni	 eljárási	
cselekményt foganatosítani 2020. július 1-jét követően lehet azzal, hogy az  intézkedés, eljárási cselekmény lefolytatására, a halasztásra, a jegyző értesítésére vonatkozó határidő 2020. július 2. napján újrakezdődik.
	 (3)	 A végrehajtó	 a végrehajtási	 eljárás	során	lefoglalt	 gépjármű	 forgalomból	 történő	kivonása	 iránt	2020.	július	1-jét	
követően intézkedhet azzal, hogy az eljárási cselekményre vonatkozó határidő 2020. július 2. napján újrakezdődik.
	 (4)	 A végrehajtó	 a természetes	 személy	adós	lakóingatlanának	 árverezése	 –	az ingatlan	 árveréséről	 szóló	hirdetmény	
közzététele	–	iránt	2020.	július	1-jét	követően	intézkedhet.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3691
	 (5)	 A  végrehajtó	 a  természetes	 személy	 adós	lakóingatlanának	 folyamatos	 árverezése	 iránti	hirdetménye	 kapcsán	
a  lakóingatlanra érkező vételi ajánlatot tenni kívánó árverező felhasználói nevének és jelszavának aktiválása iránt 
2020. július 1-jét követően intézkedhet.
	 (6)	 A végrehajtási	 eljárás	során	rendbírsággal	 nem	sújtható	az a személy,	 aki	a veszélyhelyzet	 ideje	alatt	a járványügyi	
intézkedések miatt nem tudott eleget tenni a jogszabályban foglalt kötelezettségének.
	 (7)	 A végrehajtást	 foganatosító	 bíróság	az adós	kérelmére	 kivételesen	 akkor	is	felfüggesztheti	 a végrehajtást,	 ha	az adós	
a járványügyi intézkedésekkel összefüggésben került olyan élethelyzetbe, amely méltányolható körülmény.
	 (8)	 Ha	 a végrehajtási	 eljárás	során	az ingóságot	 (követelést,	 jogot)	vagy	ingatlant	 bírósági	és	közigazgatási	 végrehajtás	
során egyaránt lefoglalták, a bírósági végrehajtási eljárás során a végrehajtó a közigazgatási végrehajtással érintett 
követelés behajtása iránt 2020. július 1-jét követően intézkedhet.
	 (9)	 Ha	 a veszélyhelyzet	 miatt	nem	került	sor	végrehajtói	 kézbesítésre,	 arra	2020.	július	1-jét	követően	 kerülhet	sor	azzal,	
hogy a kézbesítésre vonatkozó határidő 2020. július 2. napján újrakezdődik.
	 (10)	 Ha	 a  veszélyhelyzet	 miatt	nem	került	sor	helyszíni	 eljárásra,	 hagyományos	 árverésre,	 vagy	helyszíni	 eljárási	
cselekményre, az  eljárási cselekményt 2020. július 1-jét követően lehet foganatosítani azzal, hogy az  eljárási cselekmény lefolytatására vonatkozó határidő 2020. július 2. napján újrakezdődik.
	 (11)	 Ha	 a  veszélyhelyzet	 miatt	nem	került	sor	a  meghatározott	 cselekmény	 végrehajtásának	 elrendelésére,	 vagy	
foganatosítására, a végrehajtást elrendelni, illetve az eljárási cselekményt foganatosítani 2020. július 1-jét követően 
lehet azzal, hogy a vonatkozó határidő 2020. július 2. napján újrakezdődik.
	 (12)	 A végrehajtási	 eljárás	során	eljárási	cselekmény,	 intézkedés	 foganatosítására	 nem	kerülhet	 sor,	ha	azt	olyan	helyen	
kellene foganatosítani, amely járványügyi intézkedés hatálya alatt áll.
	 (13)	 A végrehajtó	 a (12) bekezdésben	 foglalt	eljárási	cselekményt,	 intézkedést	 a járványügyi	 intézkedés	 megszűnését	
követően folytathatja azzal, hogy a  vonatkozó határidő a  járványügyi intézkedés megszűnését követő napon újrakezdődik.
61. A bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint egyes bírósági 
nemperes eljárásokról szóló 2017. évi CXVIII. törvény rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
154. §  A bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint egyes bírósági nemperes 
eljárásokról szóló 2017. évi CXVIII. törvény rendelkezéseit az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
155. §  A bírósági polgári nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról, valamint egyes bírósági nemperes 
eljárásokról	 szóló	2017.	évi	CXVIII.	törvény	22/A. §	(1) bekezdése	 szerinti	kapcsolattartásra	 vonatkozó	 határozat	
alatt	–	ha	e  határozat	 végrehajtására	 irányuló	 kérelem	 a  bíróság	 részére	megküldésre	 került	a  veszélyhelyzet	
megszűnéséig	 –	a kapcsolattartásra	 vonatkozó	 azon	megállapodást	 is	érteni	kell,	amely	a szülők	között	közvetítői	
eljárásban jött létre, illetve amelyet a  különélő szülők teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglaltak.	 Ebben	az esetben	 a kapcsolattartásra	 vonatkozó	 határozat	 végrehajtása	 iránti	kérelemhez	 csatolni	kell	
a megállapodást tartalmazó okiratot is.
62. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény rendelkezéseinek eltérő 
alkalmazása
156. § (1)	 A csődeljárásról	 és	a felszámolási	 eljárásról	 szóló	1991.	évi	XLIX.	törvény	(a továbbiakban:	 Cstv.)	rendelkezéseit	
az ebben	a §-ban	foglalt	eltérésekkel	kell	alkalmazni.
	 (2)	 Az e §-ban	 foglaltakat	 a folyamatban	 lévő	ügyekben	 akkor	kell	alkalmazni,	 ha	a felszámolási	 eljárás	megindítására	
vonatkozó	kérelmet	2020.	május	28-át	követően	nyújtották	be.
	 (3)	 2020.	 december	 31-ig	a  hitelező	 akkor	nyújthat	 be	a  felszámolási	 eljárás	megindítására	 vonatkozó	 kérelmet	
a Cstv.	27. §	(2) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	esetben,	 ha	az adósnak	 küldött	fizetési	felszólításban	 az adós	számára	
a tartozása	 megfizetésére	 engedélyezett,	 a Cstv.	27. §	(3) bekezdése	 szerinti	végső	határidő	 és	az azt	követő	75	nap	
eredménytelenül	 telt	el.	Ebben	az esetben	 a bíróság	 a Cstv.	26. §	(3) bekezdésétől	 eltérően	 legfeljebb	 15	napos	
határidőt határozhat meg az adós számára a tartozása megfizetésére.
	 (4)	 A  Cstv.	 27.  §	(2b)  bekezdését	 2020.	december	 31-éig	azzal	az  eltéréssel	 kell	alkalmazni,	 hogy	a  Cstv.	27.  §	
(2) bekezdés	 a)	és	b) pontja	 esetében	 csak	akkor	nyújtható	 be	az adós	felszámolása	 iránti	kérelem,	 ha	a követelés	
összege	(kamatok	és	járulékok	nélkül	számítva)	meghaladja	a 400	000	forintot.3692	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (5)	 A bíróság	 a 2020.	december	 31-éig	benyújtott	 felszámolási	 eljárás	megindítására	 vonatkozó	 kérelmet	 a Pp.-ben	 és	
a Cstv.-ben	 meghatározott	 okokon	túl	érdemi	vizsgálat	 nélkül	visszautasítja	 akkor	is,	ha	az nem	felel	meg	a (3)	vagy	
a (4) bekezdés	szerinti	feltételeknek.
63. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény 
rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
157. § (1)	 A cégnyilvánosságról,	 a bírósági	 cégeljárásról	 és	a végelszámolásról	 szóló	2006.	évi	V.	törvény	(a továbbiakban:	 Ctv.)	
rendelkezéseit	az ebben	a §-ban	foglalt	eltérésekkel	kell	alkalmazni.
	 (2)	 Azoknál	 az  eljárásoknál,	 amelyek	 a  veszélyhelyzetben	 alkalmazandó	 jogszabályi	 rendezések	 alkalmazásával	
felfüggesztésre	kerültek,	a felfüggesztés	2020.	október	31-ig	–	külön	végzés	meghozatala	nélkül	–	fennmarad.
	 (3)	 A cégbíróság	 a törvényességi	 felügyeleti	 eljárásban	 a cég	megszűntnek	 nyilvánításáról	 2020.	október	31-ig	nem	
határozhat.
	 (4)	 Ha	 az állami	 adó-	és	vámhatóság	 a cég	adószámának	 jogerős	törlése	miatt	a cég	megszűntnek	 nyilvánítására	
irányuló	 eljárást	kezdeményez,	 a  Ctv.	91.  §	(1)  bekezdése	 szerinti	eljárás	2020.	október	 31-ig	–	külön	végzés	
meghozatala	nélkül	–	felfüggesztésre	kerül.
	 (5)	 Ha	 a cég	a veszélyhelyzetben	 alkalmazandó	 jogszabályi	 rendezések	 alapján	felfüggesztett	 kényszertörlési	 eljárásban	
a felfüggesztés ideje alatt a cégbíróság felé igazolja, hogy a kényszertörlésre okot adó törvénysértést kiküszöbölve 
a törvényes	 állapotot,	 illetve	törvényes	 működését	 helyreállította,	 a cégbíróság	 a Ctv.	116. §	(4) bekezdésétől	
eltérően a kényszertörlési eljárást megszünteti.
	 (6)	 A Ctv.	 116. §	(1) bekezdés	 b) pontja	 szerinti	okból	a kényszertörlési	 eljárás	megindítása	 nem	rendelhető	 el,	és	a cég	
2020. október 31-ig benyújthatja a cég törlése iránti kérelmét.
	 (7)	 E  §	 nem	érinti	a  Ctv.	116.  §	(1)  bekezdés	 d)  pontja	 miatt	indult	vagy	e  törvény	 hatálybalépése	 után	induló	
kényszertörlési eljárásokat.
64. A Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény eltérő alkalmazásával összefüggő átmeneti 
szabályok
158. §  A	Bérgarancia	 Alapról	szóló	1994.	évi	LXVI.	törvény	 11.  §	(1)  bekezdés	 b)  pontjában	 foglalt	időtartam	
meghosszabbodik a veszélyhelyzet időtartamával.
65. A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény szerinti Pénzügyi Békéltető Testület eljárására vonatkozó rendelkezések eltérő alkalmazása
159. § (1)	 A Magyar	Nemzeti	Bankról	szóló	2013.	évi	CXXXIX.	törvényt	az ebben	a §-ban	foglalt	eltérésekkel	kell	alkalmazni.
	 (2)	 A Magyar	 Nemzeti	 Bankról	szóló	2013.	évi	CXXXIX.	törvény	szerinti	Pénzügyi	 Békéltető	 Testület	(a továbbiakban:	
Pénzügyi	 Békéltető	 Testület)	 előtt	a  veszélyhelyzet	 megszűnésekor	 folyamatban	 lévő	eljárásokban	 –	ide	értve	
az írásban	folytatott	és	a szünetelő	eljárásokat	is	–	az ügyintézés	határideje	a befogadástól	számított	180	nap.
	 (3)	 A veszélyhelyzet	megszűnésekor	folyamatban	lévő	eljárásokban	a Pénzügyi	Békéltető	 Testület	meghallgatást	tűz.
66. Az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló  2015. évi CCXXII. törvény eltérő alkalmazására vonatkozó átmeneti szabályok
160. § (1)	 2021.	 június	30-ig	a Kormány	 rendeletében	 meghatározhatja	 azon,	a gazdaság	 vagy	a társadalom	 számára	kiemelt	
ügyeket, amelyek esetében az  elektronikus ügyintézést biztosító szervnek nem minősülő szervezet a  Kormány 
rendeletében meghatározottak szerint az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól 
szóló 2015. évi CCXXII. törvény egyes rendelkezéseit alkalmazni köteles.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdés	 szerinti	kormányrendeletben	 meghatározott	 szerv	térítésmentesen	 jogosult	 az  elektronikus	
ügyintézés és a  bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény és a  végrehajtási 
rendeletében meghatározott, a  Kormány rendeletében meghatározott ügy viteléhez szükséges szabályozott és 
központi elektronikus ügyintézési szolgáltatások használatára, ideértve a kormányzati hitelesítés-szolgáltatást is.
	 (3)	 A (2) bekezdés	 szerinti	szolgáltatások	 igénybevétele	 érdekében	 a Kormány	 rendeletében	 meghatározott	 szerv	kezeli	
azon személyes adatokat, amelyek a szolgáltatás igénybevételéhez elengedhetetlenül szükségesek.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3693
	 (4)	 A Kormány	 rendeletében	 meghatározott	 ügyben	alkalmazott	 elektronikus	 kapcsolattartás	 során	az azonosításra,	
a  dokumentum hitelesítésére, kézbesítésre, valamint a  képviseletre az  elektronikus ügyintézés és a  bizalmi 
szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény és végrehajtási rendeletének rendelkezéseit 
kell alkalmazni azzal, hogy kizárólag e rendelkezések tekintetében a Kormány rendeletében meghatározott szervet 
elektronikus ügyintézést biztosító szervnek, a vele kapcsolatban eljáró szervet pedig ügyfélnek kell tekinteni.
	 (5)	 Felhatalmazást	 kap	a  Kormány,	 hogy	rendeletben	 állapítsa	 meg	az  e  §	szerinti	ügyeket,	 az  e  §	szerint	eljáró	
szerveket, valamint az eljárás részletszabályait.
67. Kereskedelmi tárgyú átmeneti szabályok
161. §  2022.	december	 31-éig	a kereskedelemről	 szóló	2005.	évi	CLXIV.	törvény	2. §	5a. pontjának	 rendelkezését	 úgy	kell	
alkalmazni,	 hogy	a helyi	termelői	 piacon	a piac	fekvése	szerinti	megyében	 vagy	a piac	40	km-es	körzetében	 vagy	
Budapesten	 fekvő	helyi	termelői	 piacon	az ország	 területén	 bárhol	működő	 szociális	 szövetkezet	 is	értékesítheti	
termékeit.
68. Gazdálkodó szervezet működése felügyelet alá vonásával összefüggő átmeneti szabályok
162. § (1)	 A  KARTONPACK	 Dobozipari	 Nyilvánosan	 Működő	 Részvénytársaság	 (cégjegyzékszám:	 09-10-000030,	 adószám:	
10547009-2-09,	 székhely:	 4030	Debrecen,	 Galamb	u.	11.	sz.,	ezen	§	alkalmazásában	 a továbbiakban:	 Társaság)	
a  katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 
48. §-a	szerinti	Magyar	Állam	felügyelete	 alá	vonása	a (2) bekezdésben	 foglaltak	 megtörténte	 esetén	–	de	legkésőbb	
2020.	augusztus	15.	napjával	–	megszűnik.
	 (2)	 A katasztrófavédelemről	 és	a hozzá	kapcsolódó	 egyes	törvények	 módosításáról	 szóló	2011.	évi	CXXVIII.	törvény	
szerint kijelölt, a  Magyar Állam nevében a  tulajdonosi joggyakorlással kapcsolatos kormányzati feladatok összehangolásáért felelős kormánybiztos a  Társaság vezető tisztségviselőivel és felügyelőbizottsága tagjaival 
előre	egyeztetett	 időpontban	 (de	legkésőbb	 2020.	augusztus	 15-ig)	és	módon	tájékoztatja	 a Társaság	 vezető	
tisztségviselőit és felügyelőbizottsága tagjait a  megtett intézkedésekről és átadja a  megtett intézkedésekkel 
összefüggésben keletkezett dokumentumokat. A tájékoztatás megtörténtét követő napon az állami felügyeleti jog 
– további	jogszabályi	rendelkezés	nélkül	–	megszűnik.
69. Az építésügyi, építésfelügyeleti, településfejlesztési, településrendezési, vízjogi és örökségvédelmi 
eljárások eltérő szabályai
163. § (1)	 Az  építésügyi	 és	építésfelügyeleti	 hatósági	 eljárásokról	 és	ellenőrzésekről,	 valamint	 az  építésügyi	 hatósági	
szolgáltatásról	szóló	312/2012.	(XI.	8.)	Korm.	rendelet	alapján	engedélyezett	építési	tevékenységre	vonatkozó
a)	 végleges	 építési	engedély,	 elvi	építési	keretengedély,	 telepítési	 engedély	 vagy	bontási	engedély,	 amelynek	
hatálya a veszélyhelyzet kihirdetésének és a veszélyhelyzet megszűnésének napja közötti időben lejárt, külön erre irányuló kérelem hiányában is meghosszabbodik a  veszélyhelyzet megszűnésének napjától számított 
további egy évvel, valamint
b)	 végleges	 építési	engedély,	 elvi	építési	keretengedély,	 telepítési	 engedély	 vagy	bontási	engedély,	 amelynek	
hatálya	a veszélyhelyzet	 megszűnésének	 napját	követő	180	napon	belül	jár	le,	külön	erre	irányuló	kérelem	
hiányában is meghosszabbodik az engedély hatályának lejártától számított további egy évvel.
	 (2)	 A kulturális	örökség	védelmével	kapcsolatos	szabályokról	szóló	68/2018.	(IV.	9.)	Korm.	rendelet	alapján	kiadott
a)	 régészeti	 feltárási	 vagy	örökségvédelmi	 engedély,	 amelynek	 hatálya	a  veszélyhelyzet	 kihirdetésének	 és	
a  veszélyhelyzet megszűnésének napja közötti időben lejárt, külön erre irányuló kérelem hiányában is meghosszabbodik a veszélyhelyzet megszűnésének napjától számított további egy évvel, valamint
b)	 régészeti	 feltárási	vagy	örökségvédelmi	 engedély,	 amelynek	 hatálya	a veszélyhelyzet	 megszűnésének	 napját	
követő	180	napon	belül	jár	le,	külön	erre	irányuló	 kérelem	 hiányában	 is	meghosszabbodik	 az engedély	
hatályának lejártától számított további egy évvel.3694	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (3)	 A  villamos	 energiáról	 szóló	2007.	évi	LXXXVI.	 törvény,	 illetve	a  villamosenergia-ipari	 építésügyi	 hatósági	
engedélyezési	 eljárásokról	 szóló	382/2007.	 (XII.	23.)	Korm.	rendelet	 alapján	engedélyezett	 építési	tevékenységre	
vonatkozó
a)	 építési	 engedély,	 amelynek	 hatálya	a  veszélyhelyzet	 kihirdetésének	 és	a  veszélyhelyzet	 megszűnésének	
napja közötti időben lejárt, külön erre irányuló kérelem hiányában is meghosszabbodik a  veszélyhelyzet megszűnésének napjától számított további egy évvel, valamint
b)	 építési	 engedély,	 amelynek	 hatálya	a veszélyhelyzet	 megszűnésének	 napját	követő	180	napon	belül	jár	le,	
külön erre irányuló kérelem hiányában is meghosszabbodik az  engedély hatályának lejártától számított 
további egy évvel.
	 (4)	 A  vasúti	 közlekedésről	 szóló	2005.	évi	CLXXXIII.	 törvény,	 illetve	a  vasúti	 építmények	 építésügyi	 hatósági	
engedélyezési	 eljárásainak	 részletes	 szabályairól	 szóló	289/2012.	 (X.	11.)	Korm.	rendelet	 alapján	engedélyezett	
tevékenységre vonatkozó
a)	 építési	 engedély,	 amelynek	 hatálya	a  veszélyhelyzet	 kihirdetésének	 és	a  veszélyhelyzet	 megszűnésének	
napja közötti időben lejárt, külön erre irányuló kérelem hiányában is meghosszabbodik a  veszélyhelyzet megszűnésének napjától számított további egy évvel, valamint
b)	 építési	 engedély,	 amelynek	 hatálya	a veszélyhelyzet	 megszűnésének	 napját	követő	180	napon	belül	jár	le,	
külön erre irányuló kérelem hiányában is meghosszabbodik az  engedély hatályának lejártától számított 
további egy évvel.
164. § (1)	 A (2) bekezdés	 kivételével	 a vízgazdálkodási	 hatósági	 jogkör	gyakorlásáról	 szóló	72/1996.	 (V.	22.)	Korm.	rendelet	
alapján engedélyezett vízilétesítményekre és vízimunkákra vonatkozó vízjogi létesítési engedély, elvi vízjogi 
engedély és megszüntetési engedély, amelynek hatálya
a)	 a veszélyhelyzet	 kihirdetésének	 és	a veszélyhelyzet	 megszűnésének	 napja	közötti	időszakban	 lejárt,	külön	
erre irányuló kérelem hiányában is meghosszabbodik a  veszélyhelyzet megszűnésének napjától számított további egy évvel, valamint
b)	 a veszélyhelyzet	 megszűnésének	 napját	követő	180	napon	belül	jár	le,	külön	erre	irányuló	kérelem	hiányában	
is meghosszabbodik az engedély hatályának lejártától számított további egy évvel.
	 (2)	 Ha	 az  (1)  bekezdés	 szerinti	engedélyhez	 kapcsolódó	 vagyonkezelői,	 kezelői	vagy	tulajdonosi	 hozzájárulás 	
érvényességi ideje a veszélyhelyzet kihirdetésének és a veszélyhelyzet megszűnésének napja közötti időszakban vagy a veszélyhelyzet	 megszűnésének	 napját	követő	180	napon	belül	jár	le,	az új	hozzájárulás	 beszerzéséről	 az engedélyes 	
gondoskodik.	 Ebben	az esetben	 a vízügyi	 hatóság	az engedélyes	 kérelmére,	 soron	kívül	módosítja	 az (1) bekezdés 	
szerinti vízjogi engedélyt. A kérelem mentesül az igazgatási szolgáltatási díj vagy illeték megfizetése alól.
165. § (1)	 2020.	 december	 31-éig	a  településfejlesztési	 koncepcióról,	 az  integrált	 településfejlesztési	 stratégiáról	
és a  településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.)	 Korm.	rendeletet	 [a	továbbiakban:	 314/2012.	 (XI.	8.)	Korm.	rendelet]	 az ebben	 a §-ban	foglalt	
eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 A 314/2012.	(XI.	8.)	Korm.	rendelettől	eltérően
a)	 a  településképi	 követelményekről	 szakmai	 konzultációt	 –	ezen	belül	szakmai	 tájékoztatást	 –	tartani	
elektronikus úton is lehet,
b)	 a  helyi	 önkormányzat	 a  partnerségi	 egyeztetés	 személyes	 megjelenést	 előíró	szabályaitól	 eltérően	
a tájékoztatást, a véleménynyilvánítást és az egyeztetést elektronikus úton is lefolytathatja,
c)	 az  előzetes	 és	munkaközi	 tájékoztatás	 lakossági	 fóruma	elektronikus	 úton	is	történhet	 azzal,	hogy	
az  észrevételeket és javaslatokat a  közzétételtől, video-konferenciától számított tizenöt napon belül lehet megtenni, kizárólag elektronikus úton,
d)	 a településképi	véleményezési	eljárás	lefolytatásához	a kérelmet	elektronikus	úton	kell	benyújtani,	és
e)	 a  településképi	 bejelentési	 eljárás	során	az  eljárást	 kezdeményező	 iratok	kizárólag	 elektronikus	 úton	
terjeszthetőek elő.
	 (3)	 A  (2)  bekezdés	 a)–c)  pontja	 értelmében	 elektronikus	 útnak	minősül	 az  önkormányzat	 honlapján	 közzétett	
részletes szakmai tájékoztató, video-konferencia keretében az  érintettek részére tájékoztatás tartása és kérdések megválaszolása, valamint a helyi műsorszolgáltató felületén megjelenő részletes szakmai tájékoztató.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3695
70. Vízhasználatra vonatkozó átmeneti szabályok
166. § (1)	 A vízhasználó	 a vízkészletjárulékot	 a vízgazdálkodásról	 szóló	1995.	évi	LVII.	törvény	15/B. §	(3) bekezdésétől	 eltérően	
2020. december 31. napjáig az általa ténylegesen felhasznált vízmennyiség után fizeti meg, ha az általa igénybe vett 
vízmennyiség	a vízjogi	engedélyben	megjelölt	vízmennyiség	80%-át	nem	éri	el.
	 (2)	 A vízhasználó	 az (1) bekezdés	 szerinti	kedvezményt	 a tárgyévre	 vonatkozó	 éves	bevallás	során,	külön	nyilatkozattal	
érvényesítheti.
71. Agrár tárgyú átmeneti szabályok
167. § (1)	 Az erdőről,	 az erdő	védelméről	 és	az erdőgazdálkodásról	 szóló	2009.	évi	XXXVII.	törvény	(a továbbiakban:	 Evtv.)	
113. §	(25a) bekezdésétől	eltérően	a szerződések	2021.	december	31-én	vesztik	hatályukat.
	 (2)	 Az  Evtv.	 52.  §	(3)  bekezdésében	 meghatározott,	 az  újulat	 károsodása	 eredményeképpen	 bekövetkező	
eredménycsökkenés pótlására vonatkozó kötelezettség 2021. április 15-éig teljesíthető.
168. §  Az	élelmiszerláncról	 és	hatósági	 felügyeletéről	 szóló	2008.	évi	XLVI.	törvénytől	 eltérően	 a vendéglátó-ipar	 területén	
működő felügyeleti díj fizetésére kötelezettnek 2020. évben a felügyeleti díj bevallására vonatkozó kötelezettségét és az első részlet megfizetését 2020. szeptember 30-ig kell teljesítenie.
169. §  Az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 2010. évi LXXV. törvénytől eltérően 2020. december 31-éig a  növénytermesztési, erdőgazdálkodási, állattenyésztési, halászati, vadászati ágazatba tartozó munkavégzés 
keretében megvalósuló alkalmi és idénymunka esetén az  egyszerűsített foglalkoztatásról szóló 
2010. évi LXXV. törvény	 1. §	(4) bekezdésében	 és	2. §	1. pontjában	 meghatározott	 éves	időtartam	 legfeljebb	
száznyolcvan	 nap,	valamint	 az  egyszerűsített	 foglalkoztatásról	 szóló	2010.	évi	LXXV.	törvény	 2.  §	3.  pont	
b) alpontjában	meghatározott	havi	időtartam	legfeljebb	húsz	naptári	nap.
72. A bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény és a végrehajtására kiadott kormányrendelet 
alkalmazásával összefüggő átmeneti szabályok
170. §  A	bányászatról	 szóló	1993.	évi	XLVIII.	törvény	(a továbbiakban:	 Bt.)	és	a végrehajtására	 kiadott	kormányrendeletek	
az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel alkalmazandóak 2020. december 31-ig.
171. § (1)	 Az  ásványi	 nyersanyagok	 és	a  geotermikus	 energia	fajlagos	 értékének,	 valamint	 az  értékszámítás	 módjának	
meghatározásáról	szóló	54/2008.	(III.	20.)	Korm.	rendelet	(a továbbiakban:	54/2008.	Korm.	rendelet)
a)	 1. mellékletében	foglalt	táblázat
aa)	 D:34	mezője	szerinti	képlékeny	agyag	–	II.,ab)	 D:36	mezője	szerinti	kőzetliszt,	kőzetiszap,
ac)	 D:41	mezője	szerinti	homok,
ad)	 D:43	mezője	szerinti	homokos	kavics,ae)	 D:44	mezője	szerinti	kavicsos	homok,
af)	 D:45	mezője	szerinti	agyagos	törmelék,ag)	 D:63	mezője	szerinti	agyagmárga
 ásványi nyersanyag alcsoportba tartozó nyersanyagok,
b)	 1.  mellékletében	 foglalt	táblázat	 B:42	mezője	szerinti	kavics	ásványi	nyersanyag	 csoportba	 tartózó	
nyersanyagok
esetében a kutatási tevékenység csak előkutatás keretében végezhető.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 a)	és	b) pontja	 szerinti	nyersanyag	 (a továbbiakban	 együtt:	építőipari	 nyers-	és	alapanyag)	 esetén	
az előkutatás bejelentés alapján folytatható.
172. §  A bányafelügyelet ellenőrzi az  előkutatás bejelentés jogszabályban előírt kötelezettségének teljesítését. Ha a bányafelügyelet az ellenőrzése során megállapítja, hogy
a)	 a bejelentés	a jogszabályi	előírásoknak	nem	felel	meg,
b)	 a bejelentésköteles	tevékenységet	bejelentés	nélkül	ténylegesen	folytatják,	vagy
c)	 a bejelentés	már	megállapított	bányászati	jogot	érintene,megtiltja az adott tevékenység folytatását.3696	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
173. § (1)	 Építőipari	 nyers-	és	alapanyag	 előkutatása	 esetén	a bányászatról	 szóló	1993.	évi	XLVIII.	törvény	végrehajtásáról	
szóló	203/1998.	 (XII.	19.)	Korm.	rendelet	 [a	továbbiakban:	 203/1998.	 (XII.	19.)	Korm.	rendelet]	 34. §	7. pontjában	
foglaltaktól eltérően a talaj felszínének megbontását eredményező előkutatási tevékenység is végezhető.
	 (2)	 Az építőipari	 nyers-	és	alapanyag	 esetében	 az előkutatási	 célból	történő	termőföld-igénybevétel	 esetén	nem	kell	
más célú hasznosítási engedélyt szerezni.
174. §  Az	építőipari	 nyers-	és	alapanyag	 esetében	 a  Bt.	22.  §-ában	 meghatározott	 kutatási	 műszaki	 üzemi	tervnek	
a 203/1998.	 (XII.	19.)	Korm.	rendelet	 6/D. §-ában	 előírt	tartalmi	követelményeit	 megfelelően	 alkalmazni	 kell	azzal,	
hogy	a  Bt.	3.  §	(4)  bekezdésében	 meghatározott	 bejelentésben	 az  ásványi	 nyersanyag	 megnevezése	 helyett	
a megkutatni kívánt térrészt kell megjelölni.
175. §  Az	építőipari	 nyers-	és	alapanyag	 esetében	 a Bt.	43/B. §	(1) bekezdésében	 meghatározottak	 mellett	a hatósági	
engedély alapján gyakorolt bányászati jog átruházásához való hozzájárulás iránti eljárásban a  bányászati joggal 
érintett ingatlan tulajdonosa is ügyfélnek minősül.
176. §  Az építőipari nyers- és alapanyag hatósági engedély alapján gyakorolt bányászati jog átruházása iránti 
kérelem esetében a  bányafelügyelet a  bányászati jog átruházásáról szóló szerződés megküldésével megkeresi 
a  Magyar Állam tulajdonosi jogait gyakorló szervet azzal, hogy a  megkeresés kézhezvételétől számított 
20  napon belül igényt jelenthet be a  bányatelek bányászati jogára. A  Magyar Állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv	igénybejelentése	 esetén	a  bányászati	 jog	az  igénybejelentőre	 a  203/1998.	 (XII.	19.)	Korm.	rendelet	 3.  §	
(2)  bekezdés	 a),	c)	és	d)  pontjában,	 valamint	 (2a)  bekezdés	 a),	b)	és	d)  pontjában	 előírtak	teljesülése	 esetén	
átruházható. Az  igénybejelentő részére történő bányászati jog átruházásához való hatósági hozzájárulás esetén 
a bányafelügyelet a bányászati jog átruházására irányuló hozzájárulási kérelmet elutasítja.
177. § (1)	 A (2) bekezdés	 szerinti	ásványi	anyagra	vonatkozó	 bányászati	 joggal	érintett	ingatlan	 tulajdonjogának	 átruházása	
esetén a Magyar Államot elővásárlási jog illeti meg. Az elővásárlási jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése érdekében a  bányafelügyelet megkeresi az  ingatlanügyi hatóságot. A  Magyar Állam elővásárlási jogát az  ingatlan 
esetében a Magyar Állam tulajdonosi jogkörében eljáró szerv gyakorolja.
	 (2)	 Az állami	 elővásárlási	 jog	szempontjából	 védettnek	 minősülő	 ingatlanokat	 érintő	bányatelkek	 vonatkozásában	
bányászható	ásványi	nyersanyagok:	az 54/2008.	Korm.	rendelet	1. mellékletében	meghatározott	1.	 Gránitmurva	(kód	1013),
	2.	 Riolit	(kód	1110),
	3.	 Pados	andezit	(kód	1141),
	4.	 Andezit	(kód	1142),
	5.	 Bazalt	(kód	1150),
	6.	 Riolittufa	(tufit)	(kód	1211),
	7.	 Kálitufa	(kód	1212),
	8.	 Bazalttufa	(-tufit)	(kód	1240),
	9.	 Agyag	(kód	1411–1419),
10.	 Kőzetliszt,	kőzetiszap	(kód	1422),
11.	 Homok	(kód	1451–1453),
12.	 Kavics	(kód	1460),
13.	 Átmeneti	törmelékes	nyersanyagok	(kód	1471–1473),
14.	 Homokkő-konglomerátum	(kód	1481–1485),
15.	 Durva	mészkő/puha	mészkő	(kód	1520),
16.	 Tömött,	kristályos	mészkő	(kód	1531–1533),17.	 Dolomit	(kód	1541–1543),
18.	 Márga	(kód	1561–1564)	és
19.	 Alginit	(kód	1620).
178. §  Az előkutatást annak megkezdése előtt legalább 30 nappal a bányafelügyelethez kell bejelenteni.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3697
179. § (1)	 A 203/1998.	 (XII.	19.)	Korm.	rendelet	6. §	(4) bekezdésében	 meghatározottakon	 túl	a (2)–(4) bekezdésben	 foglaltakat	
is alkalmazni kell a kutatási jogot engedélyező határozattal kapcsolatban.
	 (2)	 Az előkutatás	 elfogadásáról	 szóló	igazolásnak	 tartalmaznia	 kell	a kutatási	 területet	 a sarokpontok	 koordinátáival,	
a kutatási terület alap- és fedőlapját.
	 (3)	 Az előkutatás	 nem	fogadható	 el	a 203/1998.	 (XII.	19.)	Korm.	rendelet	 6. §	(3) bekezdése	 szerinti	esetekben,	 valamint	
ha megkeresés alapján a Magyar Állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv a kutatás jogára igényt tart.
	 (4)	 Előkutatás	 bejelentése	 során	az építőipari	 nyers-	és	alapanyagok	 esetén	a bányafelügyelet	 megkeresi	 a Magyar	
Állam tulajdonosi jogait gyakorló szervet azzal, hogy a  megkeresés kézhezvételétől számított 20 napon belül 
igényt jelenthet be az  előkutatásra. A  Magyar Állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv igénybejelentése esetén 
a bányafelügyelet megtiltja az előkutatási tevékenység folytatását.
180. §  A	203/1998.	 (XII.	19.)	Korm.	rendelet	 26.  §-ában	 meghatározottakon	 túl	az  építőipari	 nyers-	és	alapanyag	
kitermelésének befejezésekor a bányabezárásra kidolgozott műszaki üzemi terv elbírálása során a bányafelügyelet 
megkeresi a Magyar Állam tulajdonosi jogait gyakorló szervet azzal, hogy a megkeresés kézhezvételétől számított 
20 napon belül igényt jelenthet be a bányatelek bányászati jogára. A Magyar Állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv 
igénybejelentése	esetén	a bányafelügyelet	a Bt.	6. §-a	szerint	jár	el.
181. §  Felhatalmazást	 kap	a Kormány,	 hogy	rendeletben	 a védettnek	 minősülő	 ingatlanok	 esetében	 az állami	 elővásárlási	
jog szabályait megállapítsa.
73. A vasúti közlekedésről szóló 2005. évi CLXXXIII. törvény eltérő alkalmazásával összefüggő átmeneti 
szabályok
182. § (1)	 A vasúti	közlekedésről	szóló	2005.	évi	CLXXXIII.	törvény	(a továbbiakban:	 Vtv.)	2020.	június	16-án	hatályos
	1.	 2. §	6. pont	6.1.,	6.2.	és	6.6. alpontját,
	2.	 2. §	7. pont	7.3.–7.13. alpontját,
	3.	 10. §	(1) bekezdés	b) pontját,
	4.	 31. §	(6)–(8) bekezdését,
	5.	 33. §-át	megelőző	alcím	címét	és	33. §-át,
	6.	 35. §	(1)–(2a)	és	(3)–(7) bekezdését,
	7.	 36/I. §-át	megelőző	alcím	címét,
	8.	 36/I. §	(1)	és	(1a)–(1g) bekezdését,
	9.	 36/I. §-át	követő	alcímet,
10.	 80. §	(1) bekezdés	b),	i),	j),	p),	t),	u)	és	v) pontját,
11.	 80/A. §	(3),	(3b)	és	(3c) bekezdését,
12.	 80/E. §	(3a) bekezdését,
13.	 80/F. §-át	követő	alcímét,
14.	 87/I. §-át,
15.	 89. §	(1) bekezdés	a)	és	d) pontját,	(2) bekezdés	i)	és	j) pontját
2020. október 31-éig nem kell alkalmazni azzal, hogy e  rendelkezések tekintetében a  2020. június 15-én hatályos 
szabályokat kell alkalmazni.
	 (2)	 A Vtv.	2020.	június	16-án	hatályos
	1.	 2. §	2. pont	2.19. alpontját	és	a 88. §	(2) bekezdés	28. pontját,
	2.	 9/C. §	(3) bekezdését,
	3.	 10. §	(1) bekezdés	c) pontját,
	4.	 32/A. §	(3),	(4)	és	(6) bekezdését,
	5.	 35. §	(5a) bekezdés	c)	és	f) pontját,	(8) bekezdés	nyitó	szövegrészét	és	a) pontját,
	6.	 36/I. §	(3)	és	(4) bekezdését,	valamint	(5) bekezdés	a) pontját,
	7.	 80. §	(1) bekezdés	r) pontját,
	8.	 81. §	(9) bekezdés	nyitó	szövegrészét	és	a) pontját,	(16a) bekezdés	c) pontját,
	9.	 84/A. §	(2) bekezdését,
10.	 85. §	(1) bekezdését,11.	 85/C. §	(1) bekezdését,
12.	 85/F. §	(1) bekezdését,3698	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
13.	 85/O. §-át,
14.	 88. §	(2) bekezdés	3. pontját
2020. október 31-éig nem kell alkalmazni azzal, hogy e  rendelkezések tekintetében a  2020. június 15-én hatályos 
szabályokat kell alkalmazni.
	 (3)	 A Vtv.	2020.	június	15-én	hatályos	35. §	(5a) bekezdés	d) pontját	2020.	október	31-éig	kell	alkalmazni.
183. §  A közlekedési hatóság 2020. október 31-éig ellátja Magyarországon a  közösségi vasutak biztonságáról, 
valamint	 a  vasúttársaságok	 engedélyezéséről	 szóló	95/18/EK	 tanácsi	irányelv	és	a  vasúti	 infrastruktúrakapacitás 	
elosztásáról, továbbá a  vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a  biztonsági tanúsítványról szóló  
2001/14/EK	 irányelv	módosításáról	 szóló,	2004.	április	29-i	2004/49/EK	 európai	parlamenti	 és	tanácsi	irányelv	szerinti	
vasútbiztonsági hatóság feladatait.
74. A légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai 
vizsgálatáról szóló 2005. évi CLXXXIV. törvény elérő alkalmazásával összefüggő átmeneti szabályok
184. § (1)	 A  légi-,	 a  vasúti	 és	a  víziközlekedési	 balesetek	 és	egyéb	közlekedési	 események	 szakmai	 vizsgálatáról	 szóló	
2005. évi CLXXXIV.	törvény	(a továbbiakban:	Kbvt.)	2020.	június	16-án	hatályos
1.	 3. §	(7) bekezdés	j) pontját,
2.	 7. §	(1) bekezdés	f) pont	fe) alpontját,
3.	 10/C. §	(1) bekezdését,
4.	 14/A. §-át,
5.	 15. §	(2a) bekezdés	c)–e) pontját,
6.	 23. §	(1) bekezdés	c) pontját
2020. október 31-éig nem kell alkalmazni azzal, hogy e  rendelkezések tekintetében a  2020. június 15-én hatályos 
szabályokat kell alkalmazni.
	 (2)	 A Kbvt.	2020.	június	16-án	hatályos
1.	 2. §	l) pontját,2.	 3. §	(4) bekezdését,
3.	 5. §	(1) bekezdését,
4.	 9. §	(1) bekezdését,
5.	 14. §-át,
6.	 15. §	(2b) bekezdés	a) pontját,
7.	 16. §	(6) bekezdését,
8.	 19. §	(2) bekezdését2020. október 31-éig nem kell alkalmazni azzal, hogy e  rendelkezések tekintetében a  2020. június 15-én hatályos 
szabályokat kell alkalmazni.
	 (3)	 A Kbvt.	2020.	június	15-én	hatályos	9. §	(1) bekezdés	a) pontját	2020.	október	31-éig	kell	alkalmazni.
75. Egyes szabálysértésekkel összefüggő átmeneti szabályok
185. § (1)	 E törvény	hatálybalépése	előtt	elkövetett,
a)	 az élet-	 és	vagyonbiztonságot	 veszélyeztető	 tömeges	 megbetegedést	 okozó	humánjárvány	 megelőzése,	
illetve következményeinek elhárítása, a  magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása 
érdekében	 elrendelt	 veszélyhelyzet	 során	teendő	intézkedésekről	 szóló	46/2020.	 (III.	16.)	Korm.	rendelet	 7. §	
(1) bekezdése,
b)	 az  egészség	 és	élet	megóvása,	 valamint	 a  nemzetgazdaság	 helyreállítása	 érdekében	 elrendelt	
veszélyhelyzettel	 kapcsolatos	 rendkívüli	 intézkedésekről	 szóló	81/2020.	 (IV.	1.)	Korm.	rendelet	 5. §	(2)	és	
(6) bekezdése,
c)	 a veszélyhelyzet	során	alkalmazandó	egyes	belügyi	és	közigazgatási	tárgyú	szabályokról	szóló	85/2020.	(IV.	5.)	
Korm.	rendelet	10. §	(1) bekezdése,
d)	 a védelmi	intézkedésekről	szóló	168/2020.	(IV.	30.)	Korm.	rendelet	10. §	(4) bekezdése,	valamint
e)	 a fővárosi	védelmi	intézkedésekről	szóló	211/2020.	(V.	16.)	Korm.	rendelet	10. §	(3) bekezdéseMAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3699
szerinti szabálysértések miatt indított eljárásokat a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési 
nyilvántartási	 rendszerről	 szóló	2012.	évi	II.	törvény	(a továbbiakban:	 Szabs.	tv.)	4. §-ától	 eltérően,	 a cselekmény	
elkövetésekor hatályos jogszabályok alapján kell elbírálni.
	 (2)	 A veszélyhelyzet	 során	alkalmazandó	 egyes	belügyi	és	közigazgatási	 tárgyú	szabályokról	 szóló	85/2020.	 (IV.	5.)	
Korm.	rendelet	14. §	(1) bekezdése	 szerinti	felfüggesztési	 ok	esetén	a Szabs.	tv.	82. §	(4) bekezdésében	 foglalt	eljárási	
szabályt alkalmazni kell.
186. §  Nem	bűncselekmény,	 hanem	szabálysértés	 valósul	meg,	ha	a Büntető	 Törvénykönyvről	 szóló	2012.	évi	C.	törvény	
361.  §-ában	 meghatározott	 bűncselekményt	 a  COVID-19	 fertőzöttség	 vagy	annak	gyanúja	 miatt	elrendelt	
járványügyi elkülönítés, megfigyelés, zárlat vagy ellenőrzés szabályainak megszegésével követik el.
187. § (1)	 Aki	a Büntető	 Törvénykönyvről	 szóló	2012.	évi	C.	törvény	361. §-ában	 meghatározott	 cselekményt	 a COVID-19	
fertőzöttség vagy annak gyanúja miatt elrendelt járványügyi elkülönítés, megfigyelés, zárlat vagy ellenőrzés 
szabályainak megszegésével követi el, szabálysértést követ el.
	 (2)	 A  Szabs.	 tv.	11.  §	(1)  bekezdésétől	 eltérően	 az  (1)  bekezdés	 szerinti	szabálysértés	 esetén	a  pénzbírság	
legalacsonyabb összege ötezer forint, legmagasabb összege ötszázezer forint.
	 (3)	 Az (1) bekezdés	 szerint	szabálysértés	 esetén	a helyszíni	 bírság	összege	a Szabs.	tv.	99. §	(2) bekezdésétől	 eltérően	
ötezer forinttól százezer forintig, a  szabálysértés ismételt elkövetése esetén százötvenezer forintig terjed, és 
a Szabs. tv.	100/A. §-ától	eltérően	szóbeli	figyelmeztetés	nem	alkalmazható.
	 (4)	 Aki	 az egészségügyről	 szóló	törvény	szerinti	karantén	 szoftver	telepítésére	 kötelezett	 és	az (1) bekezdés	 szerinti	
szabálysértést	követi	el,	a (2)	és	(3) bekezdés	szabályaitól	eltérőena)	 a kiszabható	 pénzbírság	 legalacsonyabb	 összege	háromezer	 forint,	legmagasabb	 összege	háromszázezer	
forint, továbbá
b)	 –	 pénzbírság	 kiszabása	 helyett	–	figyelmeztetés	 is	alkalmazható,	 amelyet	 a  rendőrség	 a  Szabs.	 tv.	
100/A.  §-ától	 eltérően	 helyszíni	 intézkedés	 hiányában	 is	alkalmazhat,	 valamint	 írásban	és	rövid	úton	is	
közölhet.
76. A büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó 
átmeneti szabályok
188. §  A	büntetőeljárásról	 szóló	2017.	évi	XC.	törvény	(a továbbiakban:	 Be.)	rendelkezéseit	 2020.	december	 31.	napjáig	
az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
189. §  Ezen	alcím	alkalmazásában	 járványügyi	 intézkedés:	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	III.	Fejezet	
6. címében szereplő járványügyi elkülönítés, járványügyi megfigyelés és járványügyi zárlat, hatósági házi karantén, 
járványügyi ellenőrzés vagy egyéb járványügyi intézkedés, valamint az egészségügyi válsághelyzet során a Kormány 
által elrendelt olyan intézkedés, amely a személyes megjelenést akadályozza.
190. §  Külön döntés nélkül különleges bánásmódot igénylő személynek minősül a hatvanötödik életévét betöltött személy is.
191. § (1)	 Ha	a büntetőeljárásban	 részt	vevő	személyek	 személyes	 jelenlétével	 járó	eljárási	cselekmény	 járványügyi	 intézkedés	
megszegésével járna, és az  eljárási cselekmény elhalasztásának nincs akadálya, a  bíróság, az  ügyészség és 
a nyomozó hatóság az eljárási cselekmény elvégzését elhalasztja.
	 (2)	 Ha	 a büntetőeljárásban	 részt	vevő	személyek	 személyes	 jelenlétével	 járó	eljárási	cselekmény	 járványügyi	 intézkedés	
megszegésével járna, és az eljárási cselekmény nem halasztható el, a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság 
az eljárási cselekményen való jelenlétet telekommunikációs eszköz útján biztosítja.
	 (3)	 Ha	 a büntetőeljárásban	 részt	vevő	személyek	 személyes	 jelenlétével	 járó	eljárási	cselekmény	 nem	jár	járványügyi	
intézkedés megszegésével, a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság a büntetőeljárásban résztvevő személy 
jelenlétét elsősorban telekommunikációs eszköz útján biztosítja.
	 (4)	 A bíróság	 a Be.	120. §	(1) bekezdésére	 figyelemmel	 –	ha	annak	technikai	 feltételei	 fennállnak	 –	az ügyész	 jelenlétét	
elsősorban telekommunikációs eszköz útján biztosítja az eljárási cselekményen.3700	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
192. § (1)	 A bíróság,	 az ügyészség	 és	a nyomozó	 hatóság	az eljárási	 cselekmény	 megkezdése	 előtt	hivatalból	 vizsgálja,	 hogy	
járványügyi intézkedésre vagy az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel megtartható-e 
a tervezett eljárási cselekmény.
	 (2)	 Az  eljárási	 cselekmény	 megkezdése	 előtt	járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az  egészségügyi	 válsághelyzettel	
összefüggő más okra figyelemmel megjelölhető olyan körülmény, amely az  eljárási cselekmény megtartását 
akadályozhatja, illetve amelyet az eljárási cselekmény megkezdése előtt figyelembe kell venni.
	 (3)	 Ha	 az  eljárási	 cselekmény	 megtartásának	 járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az  egészségügyi	 válsághelyzettel	
összefüggő más okra figyelemmel akadálya van, a  bíróság, az  ügyészség vagy a  nyomozó hatóság az  eljárási 
cselekményt elhalasztja.
	 (4)	 Ha	 az eljárási	 cselekmény	 megtartásának	 nincs	akadálya,	 a bíróság,	 az ügyészség	 és	a nyomozó	 hatóság	járványügyi	
intézkedésre	 vagy	az  egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	tekintettel	 –	az  eljárási	 cselekmény	
biztonságos	 lebonyolítása	 érdekében	 –	az  eljárási	 cselekmény	 rendjével	 összefüggő	 egyedi	intézkedések	
alkalmazását rendelheti el, így különösen a  személyes távolságtartásra, az  eljáró szerv által biztosított vagy a  jelen levők birtokában lévő védőfelszerelés viselésére vonatkozó kötelezettségeket állapíthat meg. A  bíróság, 
az ügyészség és a nyomozó hatóság az eljárási cselekmény megkezdésekor figyelmezteti az eljárási cselekményen 
jelen levő személyeket arra, hogy az  elrendelt egyedi intézkedések megsértése súlyos rendzavarásnak minősül, 
amely miatt
a)	 rendbírság	kiszabására,	illetve
b)	 a Be.	440. §	(2) bekezdésében	meghatározott	következmények	alkalmazásárakerülhet sor.
193. § (1)	 Az a jogosult,	 aki	a Be.	480. §	(2) bekezdése	 szerinti	határozat	 kihirdetésén	 nem	volt	jelen,	fellebbezését	 az üléstől	
számított öt munkanapon belül jelentheti be.
	 (2)	 A védő	 a Be.	499. §	(3) bekezdése	 szerinti	indítványát	 a vádirat	 kézhezvételétől	 számított	 öt	munkanapon	 belül	
terjesztheti elő.
	 (3)	 Az  elektronikus	 adat	feletti	rendelkezésre	 jogosult	 a  Be.	337.  §	(5)  bekezdésében	 meghatározott	 fellebbezést	
tizenöt napon belül jelentheti be.
	 (4)	 A jogorvoslatra	 jogosult	a Be.	369. §	(1) bekezdése	 szerinti	panaszt	a határozat	 közlésétől	 számított	 tizenöt	napon	
belül jelentheti be.
	 (5)	 Ha	 a védő	a gyanúsítás,	 illetve	a gyanúsítás	 változásának	 közlésekor	 nincs	jelen,	a Be.	372. §	(1) bekezdése	 szerinti	
panaszt a gyanúsított kihallgatásától számított tizenöt napon belül terjesztheti elő.
	 (6)	 A felülbírálati	indítvány	Be.	374. §	(2) bekezdésében	meghatározott	határideje	tizenöt	nap.
194. § (1)	 Papíralapú	 kapcsolattartás	 esetén	az  idézés	 és	az  értesítés	 elsősorban	 az  idézett	 vagy	értesített	 személy	 által	
megjelölt vagy a bíróság, az ügyészség, illetve a nyomozó hatóság hivatalos tudomására jutott
a)	 elektronikus	levelezési	címre	vagy	más	elektronikus	elérhetőségre,	vagy
b)	 hangkapcsolatot	biztosító	elektronikus	útontörténik.
	 (2)	 A bíróság,	 az ügyészség	 és	a nyomozó	 hatóság	az (1) bekezdés	 a) pontjában	 meghatározott	 esetben	az idézésen	
és értesítésen feltünteti azt az elektronikus vagy hangkapcsolatot biztosító elérhetőségét, amelyen a megidézett és 
értesített személy annak hitelességét ellenőrizni tudja.
195. §  Az	idézéssel	 és	az  értesítéssel	 szembeni	 mulasztás	 következményei	 nem	alkalmazhatók,	 ha	az  a  194.  §-ban	
meghatározott módon történt idézés vagy értesítés átvétele nem igazolható.
196. § (1)	 Telekommunikációs	 eszköz	használata	 esetén	az eljárási	 cselekmény	 kitűzött,	illetve	az ügyészség,	 nyomozó	 hatóság	
által megjelölt helyszíne, és a jelenléttel érintett személy közötti kapcsolatot folyamatos hangfelvétel továbbítása is biztosíthatja.
	 (2)	 Telekommunikációs	 eszköz	használata	 esetén	az  eljárási	 cselekmény	 akkor	is	lefolytatható,	 ha	az  elkülönített	
helyszínen	csak	a Be.	123. §	(1) bekezdés	a) pontjában	meghatározott	személy	van	jelen.
	 (3)	 Telekommunikációs	eszköz	használata	esetén	a felvétel	bármilyen	elektronikus	módon	rögzíthető.	 (4)	 A  telekommunikációs	 eszköz	használata	 a  terhelt	 hozzájárulása	 nélkül	is	elrendelhető.	 A  telekommunikációs	
eszköz használatának elrendelése esetén, ha a  vádlott indítványozza, hogy a  személyes jelenlétét a  tárgyalás MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3701
kitűzött	helyszínén	 biztosítsa,	 a bíróság	 megvizsgálja,	 hogy	a 191. §	alapján	lehetőség	 van-e	az eljárási	 cselekmény	
elhalasztására.
	 (5)	 Ha	 az eljárási	 cselekmény	 elhalasztására	 nincs	lehetőség,	 a bíróság	 akkor	is	elutasítja	 a vádlott	 (4) bekezdés	 szerinti	
indítványát, ha
a)	 járványügyi	intézkedés	megszegésével	járna,	vagy
b)	 az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	 a terhelt	vagy	a vele	érintkező	 személyek	
testi épségét, egészségét veszélyeztetné.
	 (6)	 Nincs	helye	jogorvoslatnak
a)	 a telekommunikációs	eszköz	használata	iránti	indítvány	elutasítása,b)	 a telekommunikációs	eszköz	használatának	elrendelése,	valamintc)	 a személyes	jelenlét	biztosítására	tett	indítvány
tárgyában hozott döntés ellen.
	 (7)	 Telekommunikációs	 eszköz	használata	 esetén	a  bíróság,	 az  ügyészség	 és	a  nyomozó	 hatóság	 az  elkülönített	
helyszínen jelen levő személy személyazonosságát a  természetes személyazonosító adatainak egyeztetésével és 
más olyan módon ellenőrzi, amely alapján az érintett személy kiléte megállapítható.
	 (8)	 Ha	az eljárási	cselekmény	során	észszerű	kétely	mutatkozik	az érintett	személy
a)	 személyazonosságával,
b)	 az eljárási	cselekményen	való	részvételének	önkéntességével,	vagy
c)	 vallomásának	vagy	nyilatkozatának	befolyásmentességévelkapcsolatban, akkor az eljárási cselekmény nem folytatható.
197. § (1)	 Papíralapú	 kapcsolattartás	 esetén	a bíróság,	 az ügyészség	 és	a nyomozó	 hatóság	 az ügyiratot	 –	az ügydöntő	
határozat	 kivételével	 –	elsősorban	 a címzett	 elektronikus	 levelezési	 címére	vagy	más	elektronikus	 elérhetőségére	
kézbesíti.
	 (2)	 Ha	 a büntetőeljárásban	 a postai	úton	történő	kézbesítéskor	 az A/3,	A/4	vagy	A/5	jelzésű	értesítőt	 kell	használni,	
de a  kézbesítés a  címzett részére járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más 
ok miatt nem lehetséges, a bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság a kézbesítendő ügyiratot egyszerű postai 
küldeményként postai úton és ezzel egyidejűleg a  címzett elektronikus levelezési címére vagy más elektronikus elérhetőségére	 is	kézbesíti.	 Ebben	az  esetben	 címzettet	 –	bármely	 ismert	rövid	úton	történő	kapcsolattartást	
biztosító	 elérhetőségének	 felhasználásával	 –	tájékoztatni	 kell	a  kézbesítés	 tényéről,	 valamint	 a  kézbesítés	
szabályszerűségének	(3) bekezdésben	meghatározott	feltételéről.
	 (3)	 A kézbesítés	 szabályszerűségéhez	 fűződő	jogkövetkezmények	 az (1)	és	(2) bekezdésben	 meghatározott	 esetben	
akkor	alkalmazhatók,	 ha	az ügyirat	 címzett	részére	történő	kézbesítése	 –	akár	a címzett	 visszajelzése,	 akár	az eljáró	
szerv	kapcsolatfelvétele	alapján	–	igazolható.
	 (4)	 A hirdetményt	 a bíróság,	 az ügyészség	 vagy	a nyomozó	 hatóság	elektronikus	 tájékoztatásra	 szolgáló	 honlapján	
a jogszabályban meghatározottak szerint kell közzétenni.
	 (5)	 Ha	 az  ügyiratot	 az  ismeretlen	 helyen	tartózkodó	 terhelt	részére	kell	hirdetmény	 útján	kézbesíteni,	 akkor	
a  hirdetményt a  terhelt utolsó ismert magyarországi lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerinti helyi 
önkormányzat saját vagy társulásaik által közösen működtetett, vagy a  felügyeletüket, szakmai irányításukat vagy 
működésükkel kapcsolatos koordinációt ellátó szervek által tájékoztatás céljára fenntartott honlapon is közzé kell 
tenni.
	 (6)	 Az ügyiratot	 a hirdetmény	 (4) bekezdés	 szerinti	közzétételétől	 számított	 tizenötödik	 napon	kell	kézbesítettnek	
tekinteni.
198. § (1)	 Az elektronikus	 kapcsolattartásra	 az elektronikus	 ügyintézés	 és	a bizalmi	 szolgáltatások	 általános	 szabályairól	 szóló	
2015.	évi	CCXXII.	törvényben,	 valamint	 a Be.-ben	 meghatározott	 szabályokat	 az e §-ban	 foglalt	eltérésekkel	 kell	
alkalmazni.
	 (2)	 A büntetőeljárás	 során	az elektronikus	 ügyintézést	 biztosító	 szervek,	illetve	a Kormány	 által	kijelölt	közfeladatot	
ellátó szervek az  elektronikus kapcsolattartás helyett indokolt esetben egyéb elektronikus úton is tarthatnak kapcsolatot. A kapcsolattartás formáját közösen határozzák meg.
	 (3)	 Az eljáró	 bíróság,	ügyészség	 vagy	nyomozó	 hatóság	az elektronikus	 kapcsolattartásra	 köteles	vagy	azt	választó	
büntetőeljárásban részt vevő személy indítványára, a  büntetőeljárásban részt vevő személlyel az  általa megjelölt 
egyéb elektronikus úton tart kapcsolatot. Az indítvány egyéb elektronikus úton is előterjeszthető.3702	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (4)	 Az elektronikus	 kapcsolattartásra	 nem	köteles	büntetőeljárásban	 részt	vevő	személy	az egyéb	 elektronikus	 úton	
történő kapcsolattartást is választhatja. Az indítvány egyéb elektronikus úton is előterjeszthető.
	 (5)	 A Be.	161. §	(1)–(3) bekezdése	nem	alkalmazható.
	 (6)	 Az elektronikus	 ügyintézés	 és	a bizalmi	 szolgáltatások	 általános	 szabályairól	 szóló	2015.	évi	CCXXII.	törvény	hatálya	
alá nem tartozó egyéb elektronikus úton történő kapcsolattartás papíralapú kapcsolattartásnak minősül.
199. §  A	Be.	189. §	(6) bekezdésében	 a szakvélemény	 előterjesztésére	 meghatározott	 határidőt	 a járványügyi	 intézkedésre	
vagy az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó 
hatóság legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja.
200. § (1)	 A pártfogó	 felügyelő	 az együttműködésre	 köteles	személyekkel	 egyéb	elektronikus	 úton	is	kapcsolatot	 tarthat,	
ha járványügyi intézkedésre vagy egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel a  személyes 
kapcsolattartás akadályba ütközik. Telekommunikációs eszköz használata esetén a felvétel rögzítése nem szükséges.
	 (2)	 A  pártfogó	 felügyelő	 az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 kapcsolattartás	 során	az  érintett	 személy	
személyazonosságát a személyes adatainak egyeztetésével és más olyan módon ellenőrzi, amely alapján az érintett 
személy kiléte megállapítható.
	 (3)	 Ha	 az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 kapcsolattartás	 során	észszerű	 kétely	mutatkozik	 az  érintett	 személy	
személyazonosságával, közreműködésének önkéntességével vagy befolyásmentességével kapcsolatban, akkor 
a kapcsolattartás vele nem folytatható.
201. § (1)	 Ha	a nyomozás	 járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	
nem	fejezhető	 be,	az ügyészség	 a Be.	351. §	(4) bekezdésében	 meghatározott	 határidőt	 legfeljebb	 hat	hónappal	
meghosszabbíthatja.
	 (2)	 Ha	 a nyomozás	 járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	
nem	fejezhető	 be,	az  ügyészség	 a  Be.	687.  §-ában	 meghatározott	 határidőt	 legfeljebb	 három	hónappal	
meghosszabbíthatja. Különösen indokolt esetben a határidő egy alkalommal legfeljebb három hónappal ismételten 
meghosszabbítható.
	 (3)	 Az (1)	és	a (2) bekezdés	alapján	meghozott	határozat	ellen	nincs	helye	panasznak.
202. § (1)	 Az ügyészség	 és	a nyomozó	 hatóság	legfeljebb	 hat	hónapra	 felfüggesztheti	 az eljárást,	 ha	járványügyi	 intézkedésre	
vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel az  eljárás folytatása elháríthatatlan 
akadályba ütközik. A határozat ellen nincs helye panasznak.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdés	 nem	alkalmazható,	 ha	az  eljárás	 az  ügyben	 személyi	 szabadságot	 érintő	bírói	engedélyes	
kényszerintézkedés hatálya alatt álló terhelttel szemben van folyamatban.
203. § (1)	 Az ügyészség	 az eljárásnak	 közvetítői	 eljárás	céljából	vagy	közvetítői	 eljárásban	 létrejött	megállapodás	 teljesítése	
érdekében történő felfüggesztését járványügyi intézkedésre vagy az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más 
okra figyelemmel három hónappal meghosszabbíthatja.
	 (2)	 Az  ügyészség	 a  feltételes	 ügyészi	 felfüggesztés	 tartamát	 járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az  egészségügyi	
válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel három hónappal meghosszabbíthatja.
	 (3)	 Az (1)	és	a (2) bekezdés	alapján	meghozott	határozat	ellen	nincs	helye	panasznak.
204. §  A bíróság járványügyi intézkedés megtartása érdekében vagy egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra 
figyelemmel hivatalból vagy az ügyész, a vádlott, a védő, a sértett, illetve a vagyoni érdekelt és az egyéb érdekelt 
indítványára meghatározhatja a hallgatóság létszámát a tárgyaláson.
205. § (1)	 A bíróság	 a nyilvánosságot	 az egész	 tárgyalásról	 vagy	annak	egy	részéről	indokolt	 határozattal	 hivatalból	 kizárja,	
ha járványügyi intézkedésre vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más rendelkezésre figyelemmel 
a bíróság a nyilvánosság számára nem látogatható.
	 (2)	 Az (1) bekezdésben	 meghatározott	 esetben	a bíróság	 a tárgyaláson	 hozott	határozatot	 a nyilvánosság	 kizárásával	
hirdeti ki.
	 (3)	 Az (1)–(2) bekezdésben	 meghatározott	 esetben	a terhelt	 vagy	a védő	indítványára	 engedélyezni	 kell,	hogy	a nála	
levő elektronikus eszközt bekapcsolva a  tárgyaláson történteket rögzítse. A  bíróság a  rögzítés engedélyezésekor 
figyelmezteti a  terheltet a  személyes adatok kezelésével összefüggő kötelezettségeire. A  rögzítés nem MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3703
engedélyezhető, ha a  tárgyalásról a  bíróság készít kép- és hangfelvételt, vagy a  zárt tárgyalás elrendelésének 
törvényben meghatározott egyéb okból van helye. A  bíróság által készített kép- és hangfelvétel másolatát 
a tárgyalást követő nyolc napon belül az indítványt előterjesztő terhelt és a védő részére meg kell küldeni, vagy azt 
részükre hozzáférhetővé kell tenni.
	 (4)	 A (3) bekezdésben	 meghatározott	 rögzítés	nem	járhat	a tárgyalás	 rendjének,	 szabályszerű	 menetének	 zavarásával	
vagy	a  tárgyalás	 méltóságának	 sérelmével.	 Ebben	az  esetben	 a  bíróság	 megtiltja	 a  rögzítés	 folytatását	 és	
a rendzavarás következményeit alkalmazza.
	 (5)	 Nem	 büntethető	 a Büntető	 Törvénykönyvről	 szóló	2012.	évi	C.	törvény	280. §	(2) bekezdésében	 meghatározott	
bűncselekmény	miatt,	aki	az (1)	és	(2) bekezdés	szerinti	zárt	tárgyaláson	elhangzottakat	felfedi.
206. §  A	bíróság	–	a Be.	484. §	(1) bekezdés	 f) pontja	 kivételével	 –	az ügyiratok	 bírósághoz	 érkezését	 követő	három	
hónapon	 belül	vizsgálja	 meg,	hogy	szükséges,	 illetve	lehetséges-e	 a Be.	484. §	(1) bekezdésében	 meghatározott	
valamely intézkedés.
207. § (1)	 A bíróság	 legfeljebb	 hat	hónapra	 felfüggesztheti	 az eljárást,	 ha	járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	
válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel az  eljárás folytatása elháríthatatlan akadályba ütközik. A határozat ellen nincs helye fellebbezésnek.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdés	 nem	alkalmazható,	 ha	az  eljárás	 az  ügyben	 személyi	 szabadságot	 érintő	bírói	engedélyes	
kényszerintézkedés hatálya alatt álló terhelttel szemben van folyamatban.
208. §  A	bíróság	eljárásnak	 a Be.	488. §	(2) bekezdése	 alapján	történő	felfüggesztésének	 tartamát	 járványügyi	 intézkedésre	
vagy az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel három hónappal meghosszabbíthatja.
209. §  A bíróság legkésőbb az  ügyiratok bírósághoz érkezésétől számított három hónap leteltekor kézbesíti a  vádiratot 
a vádlottnak és a védőnek.
210. § (1)	 Ha	a bíróság	 a bizonyítási	 eljárást	befejezettnek	 nyilvánítja,	 felhívhatja	 a jogosultakat,	 hogy	a perbeszédeket	 és	
a  felszólalásokat a  tárgyalás határnapjától vagy a  felhívás kézbesítésétől számított tizenöt napon belül írásban 
nyújtsák be.
	 (2)	 A bíróság	 az (1) bekezdés	 alapján	írásban	benyújtott	 perbeszédeket	 és	felszólalásokat	 kézbesíti	 az ügyészségnek,	
a  vádlottnak, a  védőnek, a  sértettnek, a  magánfélnek és a  vagyoni érdekeltnek, azzal, hogy a  perbeszédekre és 
felszólalásokra írásban tizenöt napon belül van helye viszonválasznak. A  viszonválaszt a  bíróság azzal kézbesíti 
az ügyészségnek, a vádlottnak, a védőnek, a sértettnek, a magánfélnek és a vagyoni érdekeltnek, hogy az esetleges 
további viszonválasz a tárgyaláson szóban adható elő.
	 (3)	 A vádlott	 az utolsó	 szó	jogán	előadni	kívánt	észrevételeit	 és	indítványait	 –	legkésőbb	 az ügydöntő	 határozat	
meghozatala	 előtt	–	a  tárgyaláson	 írásban	is	benyújthatja	 a  bíróságnak.	 Erre	a  vádlottat	 a  tárgyalásra	 szóló	
idézésben figyelmeztetni kell.
	 (4)	 Az írásban	 benyújtott	 perbeszéd,	 viszonválasz,	 illetve	az utolsó	 szó	jogán	előadott	 észrevételek	 és	indítványok	
lényegét csak az  ügyészség, a  vádlott, a  védő, a  sértett, a  magánfél vagy a  vagyoni érdekelt indítványára kell 
ismertetni a tárgyaláson.
	 (5)	 A bíróság	 a tárgyalást	 a Be.	550. §	(1) bekezdése	 alapján	–	különösen	 járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	
válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	 –	legfeljebb	 egy	hónapra	 elnapolhatja.	 A bíróság	 az ügydöntő	
határozat kihirdetésének határnapjáról a  vádlottat, a  védőt és az  ügyészséget értesíti. A  bíróság az  értesítésben a vádlottat és a védőt tájékoztatja arról, hogy az ügydöntő határozat a távollétükben is kihirdethető, valamint arról 
is, hogy a határnap elmulasztása miatt nincs helye igazolásnak.
	 (6)	 A bíróság	 tájékoztathatja	 a vádlottat,	 a védőt	és	az ügyészt,	 hogy	együttes	 hozzájárulásuk	 esetén	a tárgyalásnak	
a Be.	550. §	(1) bekezdése	 alapján	történő	elnapolása	 helyett	a határozatot	 tanácsülésen	 hozza	meg,	és	annak	
közlése kihirdetés helyett az  írásba foglalt határozat kézbesítése útján történik. A  bíróság a  tájékoztatást abban 
az esetben	 is	megadhatja,	 ha	a tárgyalásnak	 a Be.	550. §	(1) bekezdése	 alapján	történő	elnapolására	 e törvény	
hatálybalépését megelőzően került sor.
	 (7)	 A bíróság	 a vádlott,	 a védő	és	az ügyész	 együttes	 hozzájárulása	 esetén	az ügydöntő	 határozatot	 tanácsülésen	
hozza	meg.	A bíróság	 az ügydöntő	 határozatot	 a Be.	452. §	(1) bekezdése	 szerint	foglalja	írásba,	amely	teljeskörűen	
tartalmazza	a Be.	561. §	(3) bekezdésében	foglaltakat.	A bíróság	az ügydöntő	határozatot	kézbesítés	útján	közli.3704	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (8)	 A (7) bekezdésben	 meghatározott	 esetben	a vádemelés	 után	az elsőfokú	 bíróság	által	elrendelt	 vagy	fenntartott	
személyi	 szabadságot	 érintő	bírói	engedélyes	 kényszerintézkedés	 –	letartóztatás	 esetén	a  Be.	298.  §-ában	
meghatározott	kivétellel	–	az elsőfokú	bíróság	ügydöntő	határozat	meghozatala	céljából	tartott	tanácsülésig	tart.
211. § (1)	 Ha	a másodfokú	 bíróságnak	 a fellebbezés	 elintézésére	 a Be.	599. §	(1) bekezdése	 alapján	nyilvános	 ülést	kell	tartania,	
azonban az  elbíráláshoz szükséges adatok a  fellebbezéssel érintettek írásbeli nyilatkozata alapján beszerezhetők, 
az ehhez szükséges intézkedéseket a tanács elnöke teszi meg.
	 (2)	 Az (1) bekezdésben	 meghatározott	 esetben,	 ha	a beszerzett	 adatok	alapján	tárgyalás	 tartása	nem	szükséges,	 vagy	
ha a  rendelkezésre álló adatok alapján az  ügy tanácsülésen való elbírálásának nincs akadálya és a  vádlott, védő, 
ügyész vagy a  fellebbező a  nyilvános ülés kitűzését nem indítványozza, a  másodfokú bíróság a  fellebbezésről tanácsülésen dönt.
	 (3)	 Ha	 a kirendelt	 védő	indítványának	 vagy	észrevételének	 írásbeli	előterjesztését	 követően	 nyilvános	 ülés	tartására	
azért	nem	került	sor,	mert	a másodfokú	 bíróság	a fellebbezésről	 a (2) bekezdés	 szerint	tanácsülésen	 dönt,	úgy	kell	
tekinteni, hogy a kirendelt védő egy óra tartamú eljárási cselekményen vett részt.
	 (4)	 A másodfokú	 bíróság	az elsőfokú	 bíróság	ítéletének	 részbeni	 megalapozatlansága	 esetén	a Be.	599. §	(2) bekezdés	
a) pontjában	meghatározott	feltételek	mellett	tanácsülésen	is	megállapíthatja	a hiánytalan,	illetve	helyes	tényállást.
	 (5)	 A  másodfokú	 bíróság	tanácsának	 elnöke	az  ügyiratok	 érkezésétől	 számított	 három	hónapon	 belül	teszi	meg	
a Be. 596. §	(2) bekezdésében	meghatározott	intézkedéseket.
	 (6)	 Az ügyészség,	 a vádlott,	 a védő	és	a fellebbező	 a Be.	598. §	(4) bekezdése	 szerinti	észrevételt	 tizenöt	napon	belül	
teheti meg.
	 (7)	 A harmadfokú	 bírósági	 eljárásra	 e törvény	 másodfokú	 bírósági	 eljárásra	 vonatkozó	 rendelkezéseit	 megfelelően	
alkalmazni kell.
212. § (1)	 Ha	a Kúria	tanácsának	 a felülvizsgálati	 indítványról	 a Be.	660. §	(2) bekezdés	 a) pontja	 alapján	nyilvános	 ülésen	kell	
határoznia, azonban az  elbíráláshoz szükséges adatok a  felülvizsgálati indítvánnyal érintett írásbeli nyilatkozata alapján beszerezhetők, az ehhez szükséges intézkedéseket a tanács elnöke teszi meg.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 esetben	 a  beszerzett	 írásbeli	nyilatkozatokat	 további	észrevétel	 megtétele	
érdekében meg kell küldeni a  felülvizsgálati indítvánnyal érintetteknek, és ha a  rendelkezésre álló adatok alapján az  ügy tanácsülésen való elbírálásának nincs akadálya, a  Kúria tanácsa a  felülvizsgálati indítványról tanácsülésen 
dönt.
	 (3)	 A Kúria	 tanácsa	a törvényesség	 érdekében	 bejelentett	 jogorvoslatot,	 ha	azt	a tanács	 elnöke	szükségesnek	 tartja	
nyilvános ülésen, egyébként tanácsülésen bírálja el.
	 (4)	 Ha	 a Kúria	tanácsa	a jogorvoslatot	 tanácsülésen	 bírálja	el,	biztosítani	 kell,	hogy	az érintettek	 indítványa,	 észrevétele	
megismerhető legyen, azzal összefüggésben az érintettek észrevételt terjeszthessenek elő.
213. §  A	bíróság	a  Be.	C.	Fejezetében	 meghatározott	 egyéb	feltételek	 fennállása	 esetén	–	a  terhelt	 beismerésétől	
függetlenül	–	a fiatalkorúval	szemben	bármely	bűncselekmény	esetén	hozhat	büntetővégzést.
214. § (1)	 Az ügyészség	 a terheltet	 a bűncselekmény	 elkövetésétől	 számított	 három	hónapon	 belül	bíróság	elé	állíthatja,	
ha	a Be.	723. §-ában	 meghatározott	 feltételek	 fennállnak,	 kivéve,	ha	a Be.	723. §-ában	 meghatározott	 határidő	
a veszélyhelyzet kihirdetését megelőzően járt le.
	 (2)	 Az ügyészség	 a terheltet	 a gyanúsítottként	 történő	kihallgatásától	 számított	 három	hónapon	 belül	bíróság	elé	
állíthatja,	 ha	a Be.	724. §-ában	 meghatározott	 feltételek	 fennállnak,	 kivéve,	ha	a Be.	724. §-ában	 meghatározott	
határidő a veszélyhelyzet kihirdetését megelőzően járt le.
	 (3)	 A vád	 előterjesztése	 után	a bíróság	 az ügyiratokat	 az ügyészségnek	 a Be.	728. §	(4) bekezdés	 c)	és	d) pontjában	
meghatározott	 okokból,	 valamint	 akkor	küldheti	 vissza,	ha	az  (1)  bekezdésben	 vagy	a  (2)  bekezdésben	
meghatározott határidő a bíróság elé állításig eltelt.
	 (4)	 Az elsőfokú	 bíróság	ítélete	és	ügydöntő	 végzése	elleni	fellebbezést	 a másodfokú	 bíróság	az ügy	érkezését	 követő	
három hónapon belül bírálja el.
215. § (1)	 A bíróság	a büntetővégzést	az ügy	érkezését	követő	három	hónapon	belül	hozza	meg.
	 (2)	 A bíróság	 a Be.	C.	Fejezete	szerinti	eljárásban	 –	a terhelt	 beismerésétől	 függetlenül	 –	nyolcévi	szabadságvesztésnél	
nem súlyosabban büntetendő bűncselekmény esetén hozhat büntetővégzést.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3705
	 (3)	 A bíróság	 a (2) bekezdés	 szerint	a folyamatban	 levő	ügyekben	 is	büntetővégzést	 hozhat,	ha	az előkészítő	 ülés	
tartására nem került sor.
216. §  A	Be.	CII.	Fejezete	 szerinti	eljárásban	 tárgyalás	 nem	tartható,	 ha	a  terhelt	 tárgyaláson	 történő	megjelenése	
járványügyi intézkedés vagy egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország 
határának vagy a  járványügyi helyzettel összefüggésben a  külföldi tartózkodási helye szerinti állam határának 
átlépésére vonatkozó szabályok miatt nem lehetséges.
217. § (1)	 Az  ügyészség	 a  Be.	CVII.	Fejezete	 szerinti	 eljárásban	 a  terheltet	 a  bűncselekmény	 elkövetésétől	 vagy	
a gyanúsítottként történő kihallgatásától számított egy hónapon belül állítja bíróság elé.
	 (2)	 A bíróság	 a Be.	CVII.	Fejezete	 szerinti	eljárásban	 a büntetővégzést	 az ügyiratoknak	 a bírósághoz	 érkezését	 követő	
egy hónapon belül hozza meg.
218. §  A bíróság, az ügyészség és a nyomozó hatóság a járványügyi védekezés, a hatósági házi karantén, a kijelölt karantén, 
valamint a  járványügyi megfigyelés, zárlat vagy elkülönítés fennállásának ellenőrzése céljából adatot igényelhet 
a rendőrségnek a járványügyi védekezés és a hatósági házi karantén szabályai megtartásának ellenőrzése céljából 
vezetett nyilvántartásából.
219. § (1)	 Az e törvény	hatálybalépésekor	folyamatban	lévő	határidőket	a korábbi	jogszabály	szerint	kell	számolni.
	 (2)	 Ha	 az  elsőfokú	 bíróság	a  veszélyhelyzet	 ideje	alatt	tanács	helyett	egyesbíróként	 járt	el,	a  tárgyalást	 abban	
a  részében kell megismételni, amely alatt a  bíróság a  korábbi jogszabály alapján elsőfokon egyesbíróként járt el.	Ez a rendelkezés	 nem	alkalmazható,	 ha	az e törvény	 hatálybalépését	 követően	 eljáró	tanács	összetételében	
a veszélyhelyzet előtt eljárt tanács összetételéhez képest változás történt.
	 (3)	 Ha	 az eljárás	 felfüggesztésére	 a Be.	395. §	(1)	vagy	(3) bekezdésében	 meghatározott	 okból,	e törvény	 hatálybalépése	
előtt került sor, a felfüggesztés határidejébe a veszélyhelyzet tartama nem számít bele.
	 (4)	 Ha	 e törvény	 hatálybalépésének	 időpontjában	 az ügyben	 előkészítő	 ülés	tartására	 nem	került	sor,	a bíróság	 a vádirat	
kézbesítésétől számított hat hónapon belül tart előkészítő ülést.
	 (5)	 A tárgyalást	 az ügyész,	 a vádlott	 vagy	a védő	indítványára	 –	a tárgyalás	 korábbi	anyaga	lényegének	 ismertetésével –	
akkor kell megismételni, ha az  e  törvény hatálybalépésének időpontjában folyamatban levő ügyben a  korábbi 
tárgyalási	 határnap	 óta	egy	év	eltelt.	Ez  a  rendelkezés	 nem	alkalmazható,	 ha	a  Be.	518.  §	(3)  bekezdésében	
meghatározott határidő a veszélyhelyzet kihirdetését megelőzően járt le.
77. A távoltartás egészségügyi válsághelyzet idején alkalmazandó eltérő szabályai
220. § (1)	 A hozzátartozók	 közötti	erőszak	miatt	alkalmazható	 távoltartásról	 szóló	2009.	évi	LXXII.	törvény	(a továbbiakban:	
2009.	évi	LXXII.	törvény),	 valamint	 a  Be.	távoltartásra	 és	bűnügyi	 felügyeletre	 vonatkozó	 rendelkezéseit	
2020. december 31-éig az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	 alcím	alkalmazásában	 járványügyi	 intézkedés:	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	III.	Fejezet	
6. címében szereplő járványügyi elkülönítés, járványügyi megfigyelés és járványügyi zárlat, hatósági házi karantén, 
járványügyi ellenőrzés vagy egyéb járványügyi intézkedés, valamint az egészségügyi válsághelyzet során a Kormány 
által elrendelt olyan intézkedés, amely a személyes megjelenést akadályozza.
	 (3)	 A járványügyi	 intézkedés	 nem	akadálya	 a 2009.	évi	LXXII.	törvény	szerinti	ideiglenes	 megelőző	 távoltartás	 és	
megelőző	távoltartás,	valamint	a Be.	szerinti	távoltartás	elrendelésének,	illetve	végrehajtásának.
221. § (1)	 A  2009.	 évi	LXXII.	törvény	szerinti	ideiglenes	 megelőző	 távoltartás	 elrendelésekor	 a  rendőrség	 a  helyszínen	
hivatalból vizsgálja
a)	 az életvitelszerű	tartózkodási	helyet	elhagyni	köteles	bántalmazó	vagy
b)	 az életvitelszerű	tartózkodási	helyet	önként	elhagyni	kívánó	bántalmazott
járványügyi intézkedéssel érintettségét.
	 (2)	 Ha	az életvitelszerű	tartózkodási	hely	elhagyására	köteles	bántalmazó	járványügyi	intézkedéssel	érintett	és
a)	 saját	 elhelyezéséről	 önerőből	 gondoskodni	 képes,	a rendőrség	 rögzíti	a bántalmazó	 új	tartózkodási	 helyére	
vonatkozó nyilatkozatát,
b)	 saját	 elhelyezéséről	 önerőből	 gondoskodni	 nem	képes,	a  rendőrség	 a  részére	 járványügyi	 intézkedés	
foganatosítására alkalmas, kizárólag bántalmazók részére fenntartott szálláshelyet ajánl fel,3706	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
c)	 saját	 elhelyezéséről	 önerőből	 gondoskodni	 nem	képes,	valamint	 a b) pont	 szerint	felajánlott	 szálláshelyet	
nem fogadja el, a rendőrség gondoskodik a bántalmazó járványügyi intézkedés végrehajtására kijelölt helyen 
történő elhelyezéséről.
	 (3)	 A (2) bekezdésben	foglaltakra	figyelemmel	a rendőrség
a)	 a járványügyi	 intézkedés	 betartásával	 összefüggő	 ellenőrzési	 feladat	végrehajtásának	 támogatása	 céljából	
intézkedik az új tartózkodási hely nyilvántartásba vételéről, és
b)	 tájékoztatja
ba)	 az új	 tartózkodási	 hely,	szálláshely	 vagy	járványügyi	 intézkedés	 végrehajtására	 kijelölt	hely	szerint	
illetékes járványügyi hatóságot és
bb)	 a korábbi	 életvitelszerű	 tartózkodási	 hely	szerint	illetékes	települési	 önkormányzatot,	 amennyiben	
a települési önkormányzat a járványügyi intézkedéssel kapcsolatos feladatot látott el.
222. § (1)	 A 2009.	 évi	LXXII.	törvény	szerinti	megelőző	 távoltartás	 elrendelésekor	 a bíróság	 hivatalból	 vizsgálja	 a bántalmazó	 és	
a bántalmazott	járványügyi	intézkedéssel	érintettségét.	Ennek	érdekében	a bíróság
a)	 beszerzi	a bántalmazó	és	a bántalmazott	járványügyi	érintettségére	vonatkozó	nyilatkozatát,	vagy
b)	 igénybe	veheti	a rendőrség	közreműködését.
	 (2)	 Ha	 a megelőző	 távoltartás	 elrendelése	 miatt	az életvitelszerű	 tartózkodási	 helyet	elhagyó,	 járványügyi	 intézkedéssel	
érintett	bántalmazó	 tartózkodási	 helye	megváltozik,	 a bíróság	 az érintett	 személy	új	tartózkodási	 helyét	a 221. §	
(2) bekezdése	szerint	állapítja	meg,	amelyhez	a rendőrség	közreműködését	veheti	igénybe.
	 (3)	 A  bíróság	 a  221.  §	 (3)  bekezdés	 a)	és	b)  pontja	 szerinti	cselekmények	 (a  továbbiakban	 együtt:	járványügyi	
utánkövetés)	érdekében	a rendőrséget	tájékoztatja.
	 (4)	 Ha	 a  megelőző	 távoltartás	 elbírálása	 során	felmerül,	 hogy	a  járványügyi	 intézkedéssel	 érintett	bántalmazott	
önkéntes akaratából kívánja elhagyni az  életvitelszerű tartózkodási helyét, vagy a  bántalmazó a  tartózkodási hely 
elhagyására	 a 2009.	évi	LXXII.	törvény	5. §	(3) bekezdésében	 meghatározottak	 szerint	nem	kötelezhető,	 a bíróság	
erről a rendőrséget tájékoztatja.
	 (5)	 Ha	 az életvitelszerű	 tartózkodási	 helyet	a járványügyi	 intézkedéssel	 érintett	bántalmazott	 önkéntes	 akaratából	
kívánja	elhagyni,	 vagy	a bántalmazó	 a tartózkodási	 hely	elhagyására	 a 2009.	évi	LXXII.	törvény	5. §	(3) bekezdésében	
meghatározottak szerint nem kötelezhető, és a bántalmazotta)	 saját	 elhelyezéséről	 önerőből	 gondoskodni	 képes,	a rendőrség	 rögzíti	a bántalmazott	 új	tartózkodási	 helyére	
vonatkozó nyilatkozatát,
b)	 saját	 elhelyezéséről	 önerőből	 gondoskodni	 nem	képes,	a  rendőrség	 a  részére	 járványügyi	 intézkedés	
foganatosítására alkalmas, kizárólag bántalmazott fogadására alkalmas szálláshelyet ajánl fel.
	 (6)	 A rendőrség	az (5) bekezdésben	meghatározott	intézkedést	követően	gondoskodik	a járványügyi	utánkövetésről.
223. § (1)	 Ha	a bíróság	 a Be.	szerinti	távoltartást	 olyan	járványügyi	 intézkedéssel	 érintett	terhelttel	 szemben	 rendeli	el,	akinek	
a tartózkodási helye azonos a távoltartással érintett személy tartózkodási helyével, a bíróság a terhelt új tartózkodási 
helyét	a 221. §	(2) bekezdése	szerint	állapítja	meg,	amelyhez	a rendőrség	közreműködését	veheti	igénybe.
	 (2)	 A bíróság	a járványügyi	utánkövetés	érdekében	a rendőrséget	tájékoztatja.
224. §  Ha a rendőrség a 2009. évi LXXII. törvény szerinti ideiglenes megelőző távoltartás vagy megelőző távoltartás, illetve 
a Be.	szerinti	távoltartás	 vagy	bűnügyi	 felügyelet	 ellenőrzése	 során	a járványügyi	 intézkedéssel	 érintett	személy	
tartózkodási	 helyének	 megváltozásáról	 vagy	ennek	igényéről	 szerez	tudomást,	 a  221.  §	 (2)  bekezdése	 szerint	
intézkedik az új tartózkodási hely megállapításáról és a járványügyi utánkövetésről, ha más személyi szabadságot 
érintő kényszerintézkedés elrendelésének nincs helye.
78. A büntető és szabálysértési ügyekben alkalmazható közvetítői tevékenység eltérő szabályai
225. § (1)	 A büntető	 ügyekben	 alkalmazható	 közvetítői	 tevékenységről	 szóló	2006.	évi	CXXIII.	törvény	(a továbbiakban:	 Bktv.)	
rendelkezéseit 2020. december 31. napjáig az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	 alcím	alkalmazásában	 járványügyi	 intézkedés:	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	III.	Fejezet	
6. címében szereplő járványügyi elkülönítés, járványügyi megfigyelés és járványügyi zárlat, hatósági házi karantén, 
járványügyi ellenőrzés vagy egyéb járványügyi intézkedés, valamint az egészségügyi válsághelyzet során a Kormány 
által elrendelt olyan intézkedés, amely a személyes megjelenést akadályozza.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3707
226. § (1)	 A közvetítő	 a felfüggesztő	 határozatnak	 a pártfogó	 felügyelői	 szolgálathoz,	 ha	közvetítőként	 ügyvéd	jár	el,	a hozzá	
történt érkezésétől számított egy hónapon belül tűzi ki az  első közvetítői megbeszélés időpontját, feltéve, hogy 
a közvetítői	 megbeszélés	 a 228. §	alapján	megtartható.	 Ellenkező	 esetben	a közvetítői	 megbeszélést	 az elhalasztás	
okának megszűnésével haladéktalanul kell kitűzni.
	 (2)	 Papíralapú	kapcsolattartás	esetén	a közvetítői	megbeszélésre	az értesítés	elsősorban
a)	 elektronikus	levelezési	címre	vagy	más	elektronikus	elérhetőségre,	illetveb)	 hangkapcsolatot	biztosító	elektronikus	úton
történik.
	 (3)	 A közvetítő	 a (2) bekezdés	 a) pontjában	 meghatározott	 esetben	az értesítésen	 feltünteti	 azt	az elektronikus	 vagy	
hangkapcsolatot biztosító elérhetőségét, amelyen az értesített személy annak hitelességét ellenőrizni tudja.
	 (4)	 A Bktv.	10. §	(2) bekezdésében	meghatározott	következmények	nem	alkalmazhatók,	ha
a)	 a (2) bekezdésben	 meghatározott	 módon	történő	értesítés	 átvétele	vagy	tudomásulvétele	 nem	igazolható,	
vagy
b)	 járványügyi	intézkedésre	vagy	az egészségügyi	válsághelyzettel	összefüggő	egyéb	okra	figyelemmel	a sértett	
vagy a  gyanúsított közvetítői megbeszélésen való jelenlétének biztosítása telekommunikációs eszköz 
használatával nem lehetséges.
227. § (1)	 A  közvetítő	 az  elektronikus	 kapcsolattartásra	 köteles	vagy	azt	választó	 sértettel,	 a  gyanúsítottal,	 a  Be.	59.  §	
(1) bekezdés	 a),	c),	e)–h)	és	m) pontjában	 meghatározott	 segítőjükkel,	 a védővel	 vagy	a Bktv.	7. §	(8) bekezdésében	
meghatározott személlyel kérelmére az  általa megjelölt egyéb elektronikus úton tarthat kapcsolatot. A  kérelem egyéb elektronikus úton is előterjeszthető.
	 (2)	 Az elektronikus	 kapcsolattartásra	 nem	köteles,	az (1) bekezdésben	 meghatározott	 személy	az egyéb	 elektronikus	
úton történő kapcsolattartást is választhatja.
	 (3)	 Az egyéb	elektronikus	úton	történő	kapcsolattartás	papíralapú	kapcsolattartásnak	minősül.
228. § (1)	 A közvetítő	a közvetítői	megbeszélést	elhalasztja,	ha	a közvetítői	megbeszélésen	a személyes	jelenlét
a)	 az ügy	körülményeire	figyelemmel	különösen	indokolt,	és
b)	 járványügyi	 intézkedés	 megszegésével	 járna,	vagy	az egészségügyi	 válsághelyzetre	 összefüggő	 más	okra	
figyelemmel a jelen levő személyek testi épségét, egészségét veszélyeztetné.
	 (2)	 A közvetítő	 a közvetítői	 megbeszélésen	 való	jelenlétet	 telekommunikációs	 eszköz	útján	biztosítja,	 ha	a közvetítői	
megbeszélésen a személyes jelenlét járványügyi intézkedés megszegésével járna, és a közvetítői megbeszélés nem 
halasztható el, vagy a jelen levő személyek testi épségét, egészségét veszélyeztetné.
229. § (1)	 A közvetítői	 megbeszélés	 lefolytatható	 a sértett	és	a gyanúsított	 egyidejű,	 telekommunikációs	 eszköz	használatával	
biztosított	 jelenlétével	 is,	valamint	 a segítő,	a védő	és	a Bktv.	7. §	(8) bekezdésében	 meghatározott	 személy	jelenléte	
is	biztosítható	 telekommunikációs	 eszköz	használatával.	 Erre	a Be.	XX.	Fejezetének	 szabályait	 a (2)–(8) bekezdésben	
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 A közvetítői	 megbeszélésen	 a sértett	 és	a gyanúsított,	 valamint	 a segítő,	 a védő	és	a Bktv.	7. §	(8) bekezdésében	
meghatározott személy, illetve a közvetítő közötti kapcsolatot folyamatos hangfelvétel továbbítása is biztosíthatja.
	 (3)	 A közvetítő	 az értesítéssel	 egyidejűleg	 közli	a telekommunikációs	 eszköz	használatát	 elrendelő	 döntését.	 A döntés	
ellen jogorvoslatnak nincs helye, de a sértett és a gyanúsított a döntés közlésétől számított öt munkanapon belül 
kérelmezheti, hogy a közvetítő a személyes jelenlétét a közvetítői megbeszélésen biztosítsa.
	 (4)	 A  sértett	 és	a  gyanúsított	 (3)  bekezdésben	 meghatározott	 kérelmére	 a  közvetítő	 elhalasztja	 a  közvetítői	
megbeszélést,	 ha	a közvetítői	 megbeszélésen	 a személyes	 jelenlét	a 228. §	(1) bekezdés	 b) pontjára	 figyelemmel	
nem biztosítható.
	 (5)	 A közvetítői	 megbeszélés	 telekommunikációs	 eszköz	használata	 esetén	lefolytatható	 úgy	is,	hogy	az elkülönített	
helyszínen	csak	a Be.	123. §	(1) bekezdés	a) pontjában	meghatározott	személy	van	jelen.
	 (6)	 Telekommunikációs	eszköz	használata	esetén	a felvétel	rögzítése	nem	szükséges.	 (7)	 Telekommunikációs	 eszköz	használata	 esetén	a  közvetítő	 az  elkülönített	 helyszínen	 jelen	levő	személy	
személyazonosságát a  természetes személyazonosító adatainak egyeztetésével és más olyan módon ellenőrzi, amely alapján az érintett személy kiléte megállapítható.
	 (8)	 Ha	 a  közvetítői	 megbeszélés	 során	észszerű	 kétely	mutatkozik	 az  érintett	 személy	 személyazonosságával,	
a közvetítői megbeszélésen való részvételének önkéntességével vagy befolyásmentességével kapcsolatban, akkor 
a közvetítői megbeszélés az érintett személlyel nem folytatható.3708	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
230. §  Ha	a közvetítői	 megbeszélés	 a sértett	 és	a gyanúsított	 egyidejű	 jelenlétében	 a 229. §	alkalmazásával	 sem	tartható	
meg,	a közvetítői	 megbeszélés	 –	ideértve	a megállapodás	 megkötését	 is	–	a sértett	és	a gyanúsított	 hozzájárulásával	
úgy	is	lefolytatható,	 hogy	azon	–	személyesen	 vagy	telekommunikációs	 eszköz	útján	–	nem	egyidejűleg	 vannak	
jelen.
231. § (1)	 A közvetítői	megbeszélésről	készült	feljegyzésben	rögzíteni	kell
a)	 a telekommunikációs	eszköz	használatának	tényét	és	módját,
b)	 annak	a személynek	a megjelölését,	akinek	a jelenlétét	telekommunikációs	eszköz	útján	biztosítják,	valamint
c)	 a Bktv.-ben	meghatározott	egyéb	tényeket	és	körülményeket.
	 (2)	 A  megállapodás	 megkötésekor	 a  Bktv.	 11.  §	(6)  bekezdésében	 meghatározott	 személyek	 jelenléte	
telekommunikációs eszköz használatával is biztosítható.
232. §  A megállapodásról kiállított okiratot a  sértett és a  gyanúsított is aláírja, vagy írásban vagy bármilyen elektronikus módon rögzített olyan nyilatkozatával elfogadja, amely alkalmas annak igazolására, hogy a megállapodás tartalmát 
megismerte és elfogadta.
233. §  A	szabálysértési	 ügyekben	 alkalmazható	 közvetítői	 eljárás	során	a közvetítő	 a 226–232. §	 megfelelő	 alkalmazásával	
jár el.
234. § (1)	 A Btkv.	 15. §	(1) bekezdés	 h) pontjában	 meghatározott	 időtartamba	 nem	számít	bele	az az	időtartam,	 amely	alatt	
a  járványügyi intézkedésre vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb okra figyelemmel a  sértett vagy a gyanúsított közvetítői megbeszélésen való jelenlétének biztosítása telekommunikációs eszköz használatával 
sem lehetséges.
	 (2)	 Ha	 az  eljárás	 közvetítői	 eljárás	céljából	 történő	felfüggesztésére	 e  törvény	 hatálybalépése	 előtt	került	sor,	
a Bktv. 15. §	(1) bekezdés	h) pontjában	meghatározott	időtartamba	a veszélyhelyzet	tartama	nem	számít	bele.
79. A megelőző pártfogás során a pártfogó felügyelő eljárására vonatkozó eltérő szabályok
235. § (1)	 A gyermekek	 védelméről	 és	a gyámügyi	 igazgatásról	 szóló	1997.	évi	XXXI.	törvény	rendelkezéseit	 2020.	december	
31. napjáig az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 A  pártfogó	 felügyelő	 a  megelőző	 pártfogás	 elrendelése	 iránti	eljárásban	 a  környezettanulmány	 elkészítése	 és	
a megelőző pártfogás végrehajtása során feladatát az együttműködésre köteles személyekkel történő írásbeli, kép- és hangkapcsolatot vagy hangkapcsolatot biztosító elektronikus kapcsolattartás útján is elláthatja, ha a személyes 
kapcsolattartás
a)	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	III.	Fejezet	6.	címében	 szereplő	 járványügyi	 elkülönítés,	
járványügyi megfigyelés és járványügyi zárlat, hatósági házi karantén, járványügyi ellenőrzés vagy egyéb járványügyi intézkedés, valamint az egészségügyi válsághelyzet során a Kormány által elrendelt, a személyes 
megjelenést akadályozó intézkedés megszegésével járna, vagy
b)	 az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	 a személyes	 kapcsolattartással	 érintettek	
testi épségét, egészségét veszélyeztetné.
	 (3)	 A  pártfogó	 felügyelő	 az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 kapcsolattartás	 során	az  érintett	 személy	
személyazonosságát a személyes adatainak egyeztetésével és más olyan módon ellenőrzi, amely alapján az érintett személy kiléte megállapítható.
	 (4)	 Ha	 az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 kapcsolattartás	 során	észszerű	 kétely	mutatkozik	 az  érintett	 személy	
személyazonosságával, közreműködésének önkéntességével vagy befolyásmentességével kapcsolatban, akkor 
az elektronikus kapcsolattartás vele nem folytatható.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3709
80. A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás 
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
236. § (1)	 A  büntetések,	 az  intézkedések,	 egyes	kényszerintézkedések	 és	a  szabálysértési	 elzárás	végrehajtásáról	 szóló	
2013.	évi	CCXL.	törvény	(a továbbiakban:	 Bv.	tv.)	rendelkezéseit	 2020.	december	 31.	napjáig	az e törvényben	
meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	 alcím	alkalmazásában	 járványügyi	 intézkedés:	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	III.	Fejezet	
6. címében szereplő járványügyi elkülönítés, járványügyi megfigyelés és járványügyi zárlat, hatósági házi karantén, 
járványügyi ellenőrzés vagy egyéb járványügyi intézkedés, valamint az egészségügyi válsághelyzet során a Kormány 
által elrendelt olyan intézkedés, amely a személyes megjelenést akadályozza.
	 (3)	 Ha	 a  bíróság	 a  szabadságvesztés,	 az  elzárás,	 a  javítóintézeti	 nevelés	vagy	a  rendbírság	 helyébe	 lépő	elzárás	
végrehajtásának megkezdésére fontos okból, így különösen az  elítélt személyi és családi, vagy járványügyi 
intézkedéssel vagy az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra tekintettel halasztást engedélyez, annak tartamát legfeljebb hat hónapban határozhatja meg.
	 (4)	 Ha	 a  Bv.	tv.	szerint	illetékes	 büntetés-végrehajtási	 bíró	a  járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az  egészségügyi	
válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel nem tud eljárni, akkor azt a törvényszéket, amelynek büntetés-
végrehajtási bírója eljár, az az ítélőtábla jelöli ki, amelynek illetékességi területén az egyébként illetékes törvényszék 
van.
	 (5)	 A veszélyhelyzetre	 tekintettel	 felfüggesztett	 büntetés-végrehajtási	 bírói	eljárásokat	 a büntetés-végrehajtási	 bírónak	
és a másodfokú bíróságnak folytatnia kell azzal, hogy
a)	 a Bv.	tv.	50. §	(1) bekezdés	c)	és	d) pontjában	megállapított	határidő	–	a b) pontban	meghatározott	kivétellel	–	
harminc nappal,
b)	 a kérelemre	 induló	ügyekben	 előírt	elintézési	 határidő	 és	a Bv.	tv.	70/B. §	(4) bekezdésében	 meghatározott	
határidő kilencven nappal,
c)	 a másodfokú	bíróság	tekintetében	a Bv.	tv.	51. §	(4) bekezdésében	megállapított	határidő	harminc	nappalmeghosszabbodik.
	 (6)	 A büntetés-végrehajtási	 bírói	eljárásokban,	 ha	ez a járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	
összefüggő más okra figyelemmel, illetve a törvényszék elnökének ezzel kapcsolatos rendelkezése alapján indokolt, 
a  meghallgatás és a  tárgyalás megtartásakor az  eljárás résztvevői jelenlétének biztosítása elektronikus hírközlő 
hálózat vagy más elektronikus kép- és hang továbbítására alkalmas eszköz útján is megengedett azzal, hogy 
ha az  elítélt vagy az  egyéb jogcímen fogvatartott fogva van, a  jelenlétét elsősorban telekommunikációs eszköz használata útján kell biztosítani.
	 (7)	 Az  elítélt	 és	az  egyéb	 jogcímen	 fogvatartott	 büntetés-végrehajtási	 ügyében,	 illetve	a  fogvatartással	
kapcsolatos	 egyéb	ügyében	 a Bv.	tv.	20. §	(3) bekezdésében	 maghatározott	 elintézési	 határidő	 harminc	 nappal	
meghosszabbodik, kivéve, ha az ügy jellege soron kívüli elintézést kíván.
	 (8)	 A pártfogó	 felügyelői	 véleményt,	 illetve	a környezettanulmányt	 a pártfogó	 felügyelő	 és	a büntetés-végrehajtási	
párfogó felügyelő a  személyes kapcsolatteremtés mellőzésével, a  rendelkezésre álló iratok, valamint a  telefonon vagy egyéb elektronikus kapcsolattartás útján beszerezhető adatok alapján akkor készítheti el, ha a  személyes 
kapcsolatteremtés a  járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más ok miatt 
akadályba ütközik.
237. § (1)	 A befogadást	 követően	 az elítéltet	 végrehajtási	 fokozattól	 függetlenül	 haladéktalanul	 a számára	 kijelölt	büntetés-
végrehajtási	 intézet	(a  továbbiakban:	 bv.	intézet)	befogadó	 részlegén	 kell	elhelyezni,	 ahol	gondoskodni	 kell	
a tizennégy napig történő elkülönítéséről. Ha ez idő alatt az elítélt járványügyi elkülönítése nem válik szükségessé, a  Nemzeti Népegészségügyi Központ által kiadott eljárásrend figyelembevételével folytatni kell a  befogadási 
eljárást, ellenkező esetben a  bv. intézetnek intézkedni kell az  elítéltnek a  legközelebbi járványügyi megfigyelést 
végző egészségügyi intézménybe szállítása iránt.
	 (2)	 Ha	 a szabadságvesztés	 végrehajtásának	 megkezdésére	 felhívott	 elítélt	a bv.	intézetnél	 olyan	egészségi	 állapotban	
jelenik meg, amely alapján járványügyi megfigyelése vagy elkülönítése látszik szükségesnek, a  bv. intézet az elítélt	 befogadását	 megtagadja.	 Ez esetben	 a bv.	intézet	igazolást	 állít	ki	az elítélt	 számára	arról,	hogy	az elítélt	
a felhívásban meghatározottak szerint megjelent a bv. intézetnél, de befogadására egészségügyi okból nem került sor, továbbá haladéktalanul intézkedik az  elítéltnek a  legközelebbi járványügyi megfigyelést végző egészségügyi 
intézménybe szállítása iránt. A  bv. intézet a  befogadás megtagadásáról a  felhívást kibocsátó szervezeti egységet 
haladéktalanul	–	írásban	–	tájékoztatja.3710	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (3)	 Ha	a szabadságvesztés	végrehajtásának	megkezdésére	felhívott	elítélt	befogadása
a)	 a veszélyhelyzet	miatt	akadályba	ütközött,	vagy
b)	 a  járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az  egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	
akadályba ütközik,
a	Büntetés-végrehajtás	 Országos	 Parancsnoksága	 az  akadály	 elhárulását	 követően	 haladéktalanul	 intézkedik	
az elítélt szabadságvesztés végrehajtásának megkezdésére történő felhívása érdekében.
	 (4)	 A járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	 a büntetés-
végrehajtás országos parancsnokaa)	 a szabadságvesztés	 végrehajtására	 a Bv.	tv.	97. §	(1) bekezdésében	 meghatározottól	 eltérő	bv.	intézetet	 is	
kijelölhet,
b)	 egy	vagy	több	bv.	intézet	tekintetében	korlátozhatja
ba)	 az  intézet	 elhagyásával	 járó	kapcsolattartási	 formák,	ideértve	 a  jutalmazás	 esetét	is,	továbbá	
a  Bv.  tv.  123.  §	 (1)  bekezdésében	 meghatározott	 célból	történő	 rendkívüli	 eltávozások	
engedélyezését,
bb)	 a látogató	fogadást,bc)	 a bv.	intézeten	kívüli	munkavégzését,	vagy
c)	 egy	vagy	több	bv.	intézet	tekintetében	felfüggesztheti
ca)	 az elítéltek	munkáltatását,
cb)	 az elítéltek	utógondozását.
	 (5)	 A járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	 a bv.	intézet	
parancsnoka az elítélteka)	 Bv.	tv.	122. §	b),	d),	e),	n)	és	o) pontjában	meghatározott	jogait,
b)	 bv.	intézeten	kívüli	munkavégzését,
c)	 oktatásban,	szakképzésben,	felnőttképzésben	való	részvételét,	valamint
d)	 magánál	tartható	tárgyainak	körét
korlátozhatja.
	 (6)	 A  (4)	 és	(5)  bekezdés	 szerinti	korlátozás	 elrendeléséről	 a  törvényességi	 felügyeletet	 gyakorló	 ügyészséget	
haladéktalanul értesíteni kell.
	 (7)	 A büntetés-végrehajtás	 országos	 parancsnokának	 rendelkezése	 alapján	–	a (4)	és	(5) bekezdésben	 meghatározott,	
a  járványügyi intézkedéssel vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő korlátozások hátrányos következményeinek	enyhítése	érdekében,	az ehhez	szükséges	mértékben	–	az elítélt
a)	 rezsimbe	 tartozásától	 függetlenül	 igénybe	 veheti	a bv.	intézet	által	nyújtott	elektronikus	 kapcsolattartási	
formákat,
b)	 a szabadságvesztés	 végrehajtási	 fokozataira	 és	rezsimjeire	 vonatkozó	 rendelkezések	 szerinti	gyakoriságot	
és időtartamot meghaladó mértékben kezdeményezhet telefonhívást, ha pedig ehhez szükséges letéti pénzzel nem rendelkezik, kérelmére, egyedi intézkedés alapján a bv. intézet a telefonálás díjának költségeit 
átvállalhatja,
c)	 havonta	több	alkalommal	is	fogadhat	és	küldhet	csomagot,
d)	 a Bv.	tv.	155. §	(6) bekezdésében	foglalt	egyes	többletszolgáltatásokat	térítésmentesen	veheti	igénybe.
	 (8)	 Az  elítélt	 kapcsolattartásának	 elősegítése	 érdekében	 a  bv.	intézet	nyilvántarthatja	 a  kapcsolattartó	 személyi	
igazolványának számát, Skype- és elektronikus levelezési címét.
	 (9)	 Az elítélt	 a járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	
ideiglenes katasztrófavédelmi szolgálatra beosztható.
	 (10)	 Ha	 a szabadulásra	 felkészítés	 körében	a járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	
más okra figyelemmel a személyes kapcsolatteremtést igénylő intézkedés akadályba ütközik, azt a bv. intézet, illetve 
a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő telefonon vagy egyéb elektronikus kapcsolattartás útján teljesíti.
	 (11)	 Az  (1)–(10)  bekezdés	 rendelkezéseit	 a  közérdekű	 munka	és	a  pénzbüntetés	 helyébe	 lépő	szabadságvesztés	
végrehajtása során is alkalmazni kell.
238. §  Az elzárás végrehajtása során a  járványügyi intézkedésre vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más okra figyelemmel a  szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó különös szabályokat megfelelően alkalmazni 
kell	azzal,	hogy	az elítélt	 befogadását	 követő	tizennégy	 napos	elkülönítés	 alatt	is	biztosítani	 kell	a Bv.	tv.	273. §	
(5) bekezdése	szerinti	szabályokat.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3711
239. § (1)	 A  veszélyhelyzetre	 tekintettel	 félbeszakított	 közérdekű	 munka	végrehajtását	 folytatni	 kell,	ennek	érdekében	
a  pártfogó felügyelőnek mind az  elítéltet, mind a  végrehajtásra kijelölt munkahelyet nyolc napos határidő 
megállapításával nyilatkoztatnia kell arról, hogy nincs-e akadálya a végrehajtás folytatásának.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 esetben,	 ha	a  közérdekű	 munka	végrehajtásának	 az  elítéltet	 vagy	a  már	
kijelölt munkahelyet érintő járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő más ok 
miatt akadálya van, továbbá ha a  veszélyhelyzet következményeként a  kijelölt munkahely az  elítéltet nem tudja 
foglalkoztatni, a végrehajtást az akadály megszűnésével kell folytatni.
	 (3)	 Az (1) bekezdésben	 meghatározott	 esetben,	 ha	a kijelölt	 munkahely	 megszűnt,	 nem	érhető	el	vagy	a továbbiakban	
nem	vállalja	az elítélt	 foglalkoztatását,	 a pártfogó	 felügyelő	 új	munkahelyet	 jelöl	ki.	Ebben	az esetben,	 ha	új	
foglalkoztathatósági szakvélemény beszerzése szükséges, a munkahely kijelölésére megállapított határidő harminc 
nappal meghosszabbodik.
	 (4)	 A  veszélyhelyzetre	 tekintettel	 elhalasztott	 közérdekű	 munka	végrehajtása	 iránt	intézkedni	 kell	azzal,	hogy	
a Bv. tv.-ben	 megállapított	 határidők	 harminc	nappal	meghosszabbodnak,	 ide	nem	értve	a jogorvoslat	 benyújtására	
vonatkozó határidőt.
	 (5)	 A  közérdekű	 munka	végrehajtása	 veszélyhelyzetre	 tekintettel	 történő	elhalasztásának	 vagy	félbeszakításának	
tartama, valamint a járványügyi intézkedés vagy az egészségügyi válsághelyzettel összefüggésben elrendelt egyéb intézkedés	 tartama,	 ha	ez a végrehajtást	 akadályozza,	 a Bv.	tv.	280. §	(5) bekezdésében	 meghatározott	 határidőbe	
nem számít be.
240. § (1)	 A Bv.	tv.	309. §	(1) bekezdésében	meghatározott	határidő	kilencven	nappal	meghosszabbodik.
	 (2)	 Ha	 a jóvátételi	 munka	teljesítése	 járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	
okra figyelemmel akadályba ütközik, az elítéltnek a teljesítésre az akadály megszűnésétől számított kilencven nap, 
az igazolás benyújtásra további harminc nap áll rendelkezésre.
241. § (1)	 Ha	a pártfogolttal	 való	kapcsolatfelvétel	 és	a részére	 adandó	tájékoztatás,	 valamint	 a pártfogolt	 magatartásának,	
tanulmányai folytatásának, munkahelyén vagy lakóhelyén tanúsított viselkedésének és életvitelének figyelemmel kísérése személyes kapcsolatteremtés útján járványügyi intézkedésre vagy az  egészségügyi válsághelyzettel 
összefüggő más okra figyelemmel akadályba ütközik, azt a  pártfogó felügyelő vagy a  büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő telefonon vagy egyéb elektronikus kapcsolattartás útján teljesíti.
	 (2)	 Járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	figyelemmel	 a pártfogó	
felügyelet tartama alatt a  pártfogolt a  pártfogó felügyelővel vagy a  büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelővel 
telefonon vagy egyéb elektronikus kapcsolattartás útján is kapcsolatot tarthat, ha a  személyes kapcsolatteremtés 
akadályba ütközik.
242. § (1)	 Ha	a fiatalkorú	 javítóintézetbe	 való	befogadásakor	 vagy	a végrehajtás	 során	az egészségügyi	 állapota	 alapján	
járványügyi megfigyelése vagy elkülönítése lehet szükséges, a  javítóintézet haladéktalanul intézkedik a fiatalkorúnak a legközelebbi járványügyi megfigyelést végző egészségügyi intézménybe szállítása iránt.
	 (2)	 A javítóintézet	 igazgatója	 a járványügyi	 intézkedésre	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	 más	okra	
figyelemmel korlátozhatjaa)	 a Bv.	 tv.	357. §	(8) bekezdés	 b)	és	d)–h) pontja	 szerinti	kapcsolattartást,	 ideértve	 a jutalmazás	 esetét	is,	
valamint a rendkívüli eltávozást,
b)	 a  közösségi	 élet	gyakorlásának	 módját,	 a  sport,	 kulturális	 vagy	egyéb	szabadidős	 foglalkozáson	 való	
részvételt.
	 (3)	 A javítóintézet	 igazgatója	 a (2) bekezdésben	 meghatározott	 korlátozások	 hátrányos	 következményeinek	 enyhítése	
érdekében	 a fiatalkorú	 részére	a Bv.	tv.	357. §	(8) bekezdés	 c) pontja	 szerinti	kapcsolattartást,	 az ott	meghatározott	
gyakoriságot és időtartamot meghaladó mértékben is engedélyezheti.
	 (4)	 A (2) bekezdés	szerinti	korlátozás	elrendeléséről	az ügyészséget	haladéktalanul	értesíteni	kell.
243. §  Az őrizet és a  letartóztatás végrehajtása során a  szabadságvesztés végrehajtására vonatkozó különös szabályokat 
megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a  letartóztatott befogadását követő tizennégy napos elkülönítés alatt is 
biztosítani	kell	a Bv.	tv.	391. §	(1) bekezdése	szerinti	szabályokat.3712	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
244. §  A rendbírság helyébe lépő elzárás és a szabálysértési elzárás végrehajtása során a szabadságvesztés végrehajtására 
vonatkozó különös szabályait megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a  befogadást követő tizennégy napos 
elkülönítés	alatt	is	biztosítani	kell	a Bv.	tv.	273. §	(5) bekezdése	szerinti	szabályokat.
245. §  A bv. intézet és a  javítóintézet a  járványügyi védekezés, a  hatósági házi karantén, a  kijelölt karantén, valamint 
a  járványügyi megfigyelés, zárlat vagy elkülönítés fennállásának ellenőrzése céljából adatot igényelhet 
a rendőrségnek a járványügyi védekezés és a hatósági házi karantén szabályai megtartásának ellenőrzése céljából 
vezetett nyilvántartásából.
81. A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló 1996. évi XXXVIII. törvény rendelkezéseinek eltérő 
alkalmazása
246. § (1)	 A  nemzetközi	 bűnügyi	 jogsegélyről	 szóló	1996.	évi	XXXVIII.	 törvény	 (a  továbbiakban:	 Nbjt.)	rendelkezéseit	
2020. december 31. napjáig az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	 alcím	alkalmazásában	 járványügyi	 intézkedés:	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	III.	Fejezet	
6. címében szereplő járványügyi elkülönítés, járványügyi megfigyelés és járványügyi zárlat, hatósági házi karantén, 
járványügyi ellenőrzés vagy egyéb járványügyi intézkedés, valamint az egészségügyi válsághelyzet során a Kormány 
által elrendelt olyan intézkedés, amely a személyes megjelenést akadályozza.
247. § (1)	 Ha	a terhelt	 kiadatási	 őrizetben	 van	vagy	ideiglenes	 kiadatási	 bűnügyi	 felügyelet	 hatálya	alatt	áll	és	a Fővárosi	
Törvényszék megállapítja, hogy a  kiadatás feltételei fennállnak, a  kiadatási letartóztatásról szóló határozat meghozatala helyett az ideiglenes kiadatási bűnügyi felügyelet elrendeléséről vagy fenntartásáról is rendelkezhet, ha	a terhelt	 átadása	a 248. §	(1) bekezdése	 szerinti	elháríthatatlan	 akadály	fennállása	 miatt	előreláthatóan	 nem	lesz	
végrehajtható.
	 (2)	 A  bíróság	 a  kiadatás	 feltételei	 fennállásáról	 rendelkező	 véglegessé	 vált	végzését	 az  ügyiratokkal	 együtt	
az igazságügyért	 felelős	miniszternek	 (ezen	alcím	alkalmazásában	 a továbbiakban:	 miniszter)	 terjeszti	fel	a kiadatás	
kérdésében történő döntéshozatalra.
	 (3)	 Egyszerűsített	 kiadatás	esetén,	ha	a miniszter	 a kiadatáshoz	 úgy	járul	hozzá,	hogy	a kiadni	kért	személy	ideiglenes	
kiadatási bűnügyi felügyelet hatálya alatt áll a  terhelt őrizetének és kiadatási letartóztatásának elrendelése nem 
kötelező,	 helyette	az (1) bekezdés	 alapján	–	ha	annak	feltételei	 továbbra	 is	fennállnak	 –	a terhelt	ideiglenes	 kiadatási	
bűnügyi felügyelete fenntartható.
248. § (1)	 A kiadott	 személy	átadása	nem	hajtható	 végre,	ha	az járványügyi	 intézkedés	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	
összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel összefüggésben az átadással érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 Ha	 a  kiadott	 személy	 átadása	 az  (1)  bekezdés	 alapján	nem	hajtható	 végre,	a  járványügyi	 intézkedés	 vagy	
az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés az  eljáró hatóságok bármelyikén kívül eső 
elháríthatatlan akadálynak minősül.
	 (3)	 A 247. §	 alapján	elrendelt	 vagy	fenntartott	 ideiglenes	 kiadatási	 bűnügyi	 felügyelet	 határidejére	 az Nbjt.	 27. §	
(2) bekezdésének	rendelkezéseit	megfelelően	alkalmazni	kell.
	 (4)	 Ha	 a  terhelt	 ideiglenes	 kiadatási	 bűnügyi	 felügyelet	 hatálya	alatt	áll	és	az  átadása	 végrehajtható,	 az  átadás	
végrehajtása érdekében a terhelt őrizete rendelhető el.
249. § (1)	 Ha	a bíróság	 a kiadatás	 feltételeinek	 fennállását	 megállapította	 és	a kiadott	 személy	átadása	a 248. §	(1) bekezdése	
alapján nem hajtható végre, a  bíróság az  ideiglenes kiadatási bűnügyi felügyelet, illetve a  kiadatási letartóztatás 
indokoltságát a kiadatás feltételeinek fennállásának megállapítását követően legfeljebb háromhavonta az ügyiratok 
alapján hivatalból felülvizsgálja.
	 (2)	 A bíróság	 a kényszerintézkedés	 indokoltságának	 felülvizsgálata	 során	a miniszter	 útján	megkeresi	 a megkereső	
külföldi államot annak érdekében, hogya)	 a kiadatási	kérelem	kibocsátásának	feltételei	továbbra	is	fennállnak-e,	illetve
b)	 a kiadatási	kérelemmel	elérni	kívánt	cél	egyéb	jogsegéllyel	nem	biztosítható-e.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3713
	 (3)	 A bíróság	 a kényszerintézkedés	 indokoltságát	 az (1)–(2) bekezdésben	 meghatározottak	 szerint	felülvizsgálja	 és	
határozatot hoz, amelyben a kényszerintézkedést
a)	 fenntartja	vagy
b)	 megszünteti,	és	erről	értesíti	a minisztert.
	 (4)	 A 248. §	 (1) bekezdése	 szerinti	akadály	megszűnését	 követően	 a Nemzetközi	 Bűnügyi	 Együttműködési	 Központ	
(a továbbiakban:	NEBEK)	haladéktalanul	intézkedik	a kiadott	személy	átadásáról.
250. § (1)	 A kiadott	 személy	nem	vehető	át,	ha	az a járványügyi	 intézkedés	 vagy	az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggő	
egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel összefüggésben az  átvétellel érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 Ha	 a  nemzetközi	 elfogatóparancs	 alapján	a  terheltet	 elfogták,	 a  bíróság	 –	a  vádemelés	 előtt	az  ügyészség	
közreműködésével	 –	a nemzetközi	 elfogatóparancs	 indokoltságát	 a megkeresett	 állam	kezdeményezésére,	 vagy	
hivatalból háromhavonta, az ügyiratok alapján felülvizsgálja.
	 (3)	 A bíróság	 –	a vádemelés	 előtt	az ügyészség	 közreműködésével	 –	a nemzetközi	 elfogatóparancs	 indokoltságának	
felülvizsgálata során megvizsgálja, hogy
a)	 a nemzetközi	elfogatóparancs	kibocsátásának	feltételei	továbbra	is	fennállnak-e,
b)	 a nemzetközi	elfogatóparanccsal	elérni	kívánt	cél	egyéb	jogsegéllyel	nem	biztosítható-e.
	 (4)	 Ha	 a  bíróság	 a  (2)–(3)  bekezdés	 szerinti	felülvizsgálat	 eredményeképpen	 megállapítja,	 hogy	a  nemzetközi	
elfogatóparancs feltételei nem állnak fenn, a nemzetközi elfogatóparancsot visszavonja.
	 (5)	 A  nemzetközi	 elfogatóparancs	 visszavonásáról	 szóló	végzést	 a  kibocsátó	 bíróság	 haladéktalanul	 megküldi	
a miniszternek	és	a NEBEK-nek.
	 (6)	 Ha	 a felülvizsgálatot	 a megkeresett	 állam	kezdeményezte,	 és	a bíróság	 a nemzetközi	 elfogatóparancsot	 nem	vonta	
vissza, a  bíróság a  miniszter útján tájékoztatja a  megkeresett államot a  nemzetközi elfogatóparancs feltételeinek fennállásáról.
	 (7)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	akadály	megszűnését	 követően	 a NEBEK	 haladéktalanul	 intézkedik	 a kiadott	 személy	
átvételéről.
251. §  Ha terhelt a  magyar büntetőeljárásban személyi szabadságot érintő kényszerintézkedés hatálya alatt áll, a  büntetőeljárás nem adható át, ha a  terhelt átszállítása a  járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi 
válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel 
összefüggésben az átszállítással érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
252. §  Ha a  terhelt a  külföldön folyamatban lévő büntetőeljárásban személyi szabadságot érintő kényszerintézkedés 
hatálya alatt áll, a  büntetőeljárás nem vehető át, ha a  terhelt átszállítása a  járványügyi intézkedés vagy 
az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a járványügyi 
helyzettel összefüggésben az  átszállítással érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal 
ellentétes.
253. § (1)	 Ha	a miniszter	 a szabadságvesztés	 büntetés	 vagy	szabadságelvonással	 járó	intézkedés	 végrehajtásának	 átvételéről	
döntött, a  külföldön fogvatartásban lévő elítélt személy nem vehető át, ha az  a  járványügyi intézkedés vagy 
az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a járványügyi 
helyzettel összefüggésben az átvétellel érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 A NEBEK	a miniszter	útján	tájékoztatja	a megkereső	államot	az (1) bekezdésben	foglaltakról.	 (3)	 Az (1) bekezdés	szerinti	akadály	megszűnését	követően	a NEBEK	haladéktalanul	intézkedik	az elítélt	átvételéről.
254. § (1)	 Ha	a magyar	 bíróság	által	jogerősen	 kiszabott	 szabadságvesztés	 büntetés	 vagy	alkalmazott	 szabadságelvonással	
járó intézkedés végrehajtásának átadását kezdeményezték, és a végrehajtó külföldi állam a végrehajtás átvételéről 
döntött, az  elítélt személy nem adható át, ha az  elítélt átadása járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi 
válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel 
összefüggésben az átadással érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 A NEBEK	a miniszter	útján	tájékoztatja	a végrehajtó	külföldi	államot	az (1) bekezdésben	foglaltakról.	 (3)	 Az (1) bekezdés	szerinti	akadály	megszűnését	követően	a NEBEK	haladéktalanul	intézkedik	az elítélt	átadásáról.3714	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
255. § (1)	 Az eljárási	 jogsegély	 teljesítése	 során	a fogvatartott	 személy	 Magyarországra	 vagy	külföldre	 történő	ideiglenes	
átszállítása vagy visszaszállítása nem hajtható végre, ha az  a  járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi 
válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel 
összefüggésben a visszaszállítással érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	akadály	megszűnését	 követően	 a NEBEK	 haladéktalanul	 intézkedik	 a fogvatartott	 személy	
átszállításáról vagy visszaszállításáról.
256. § (1)	 A  miniszter	 e  törvény	 hatálybalépését	 követő	vagy	az  ezen	 alcím	szerinti	akadály	elhárulását	 követő	három	
hónapon belül meghozza a  veszélyhelyzet ideje alatt az  egyes nemzetközi bűnügyi jogsegély eljárásokat érintő intézkedésekről	 szóló	89/2020.	 (IV.	5.)	Korm.	rendelet	[a	továbbiakban:	 89/2020.	 (IV.	5.)	Korm.	rendelet]	 8. §-a	alapján	
elhalasztott döntését.
	 (2)	 A miniszter	 e törvény	 hatálybalépését	 követő	vagy	az ezen	alcím	szerinti	akadály	elhárulását	 követő	három	hónapon	
belül	meghozza	 a 89/2020.	 (IV.	5.)	Korm.	rendelet	 10. §-a	alapján	el	nem	rendelt,	illetve	nem	kezdeményezett,	
magyar bíróság által jogerősen kiszabott szabadságvesztés büntetés vagy alkalmazott szabadságelvonással járó intézkedés végrehajtásának más állam részére történő átadásával kapcsolatos döntését.
82. Az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló 2012. évi CLXXX. törvény 
rendelkezéseinek eltérő alkalmazása
257. § (1)	 Az Európai	 Unió	tagállamaival	 folytatott	 bűnügyi	 együttműködésről	 szóló	2012.	évi	CLXXX.	törvény	rendelkezéseit	
2020. december 31. napjáig az ebben az alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
	 (2)	 Ezen	 alcím	alkalmazásában	 járványügyi	 intézkedés:	 az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	III.	Fejezet	
6. címében szereplő járványügyi elkülönítés, járványügyi megfigyelés és járványügyi zárlat, hatósági házi karantén, 
járványügyi ellenőrzés vagy egyéb járványügyi intézkedés, valamint az egészségügyi válsághelyzet során a Kormány 
által elrendelt olyan intézkedés, amely a személyes megjelenést akadályozza.
258. §  Ha a más tagállam igazságügyi hatósága által kibocsátott európai elfogatóparancs alapján a terhelt őrizetben van 
vagy	ideiglenes	 átadási	bűnügyi	 felügyelet	 hatálya	alatt	áll	és	a Fővárosi	 Törvényszék	 megállapítja,	 hogy	az átadás	
feltételei	 fennállnak,	 az átadásról	 vagy	egyszerűsített	 átadásról	 szóló	határozat	 meghozatalával	 egyidejűleg	 –	ha	
annak	feltételei	 fennállnak	 –	a terhelt	 ideiglenes	 átadási	bűnügyi	 felügyeletének	 elrendeléséről	 vagy	fenntartásáról	
is	rendelkezhet,	 ha	terhelt	átadása	 a  259.  §	 (1)  bekezdése	 szerinti	elháríthatatlan	 akadály	 fennállása	 miatt	
előreláthatóan nem lesz végrehajtható.
259. § (1)	 A más	 tagállam	 igazságügyi	 hatósága	 által	kibocsátott	 európai	elfogatóparancs	 alapján	a terhelt	 átadása	nem	
hajtható végre, ha az járványügyi intézkedés vagy az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés 
miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel összefüggésben az  átadással érintett más állam 
határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 Ha	 a terhelt	 átadása	az (1) bekezdés	 alapján	nem	hajtható	 végre,	a járványügyi	 intézkedés	 vagy	az egészségügyi	
válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés különös méltánylást érdemlő emberiességi oknak, a  terhelt életét vagy egészségét veszélyeztető elháríthatatlan akadálynak minősül.
	 (3)	 Ha	 a  terhelt	 ideiglenes	 átadási	bűnügyi	 felügyelet	 hatálya	alatt	áll	és	az  átadása	 végrehajtható,	 az  átadás	
végrehajtása érdekében a terhelt őrizete rendelhető el.
260. § (1)	 Ha	a bíróság	 az átadás	 feltételeinek	 fennállását	 megállapította,	 és	a terhelt	 átadása	a 259. §	(1) bekezdése	 alapján	
nem hajtható végre, a bíróság az ideiglenes átadási bűnügyi felügyelet, illetve az átadási letartóztatás indokoltságát az  átadás feltételeinek fennállásának megállapítását követően legfeljebb háromhavonta az  ügyiratok alapján 
hivatalból felülvizsgálja.
	 (2)	 A bíróság	 a kényszerintézkedés	 indokoltságának	 felülvizsgálata	 során	az igazságügyért	 felelős	miniszter	 (ezen	alcím	
alkalmazásában	 a továbbiakban:	 miniszter)	 útján	megkeresi	 a kibocsátó	 tagállami	 igazságügyi	 hatóságot	 annak	
érdekében, hogy
a)	 az európai	elfogatóparancs	kibocsátásának	feltételei	továbbra	is	fennállnak-e,	illetve
b)	 a kibocsátott	európai	elfogatóparanccsal	elérni	kívánt	cél	egyéb	jogsegéllyel	nem	biztosítható-e.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3715
	 (3)	 A bíróság	 a kényszerintézkedés	 indokoltságát	 az (1)–(2) bekezdésben	 meghatározottak	 szerint	felülvizsgálja	 és	
határozatot hoz, amelyben a kényszerintézkedést
a)	 fenntartja,	vagy
b)	 megszünteti.
	 (4)	 A  259.  §	 (1)  bekezdése	 szerinti	akadály	megszűnését	 követően	 a  NEBEK	 haladéktalanul	 intézkedik	 a  terhelt	
átadásáról.
261. § (1)	 Az  európai	 elfogatóparancs	 alapján	keresett	 személy	 nem	vehető	át,	ha	az  a  járványügyi	 intézkedés	 vagy	
az egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a járványügyi helyzettel összefüggésben az átvétellel érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 Ha	 az  európai	 elfogatóparancs	 alapján	a  terheltet	 elfogták,	 a  bíróság	 –	a  vádemelés	 előtt	az  ügyészség	
közreműködésével	 –	az  európai	 elfogatóparancs	 indokoltságát	 a  végrehajtó	 tagállami	 igazságügyi	 hatóság	
megkeresésére, vagy hivatalból háromhavonta az ügyiratok alapján felülvizsgálja.
	 (3)	 A bíróság	 –	a vádemelés	 előtt	az ügyészség	 közreműködésével	 –	az európai	 elfogatóparancs	 indokoltságának	
felülvizsgálata során megvizsgálja, hogy
a)	 az európai	elfogatóparancs	kibocsátásának	feltételei	továbbra	is	fennállnak-e,
b)	 a kibocsátott	európai	elfogatóparanccsal	elérni	kívánt	cél	egyéb	jogsegéllyel	nem	biztosítható-e.
	 (4)	 Ha	 a  bíróság	 a  (2)–(3)  bekezdés	 szerinti	felülvizsgálat	 eredményeképpen	 megállapítja,	 hogy	az  európai	
elfogatóparancs kibocsátásának feltételei nem állnak fenn, az európai elfogatóparancsot visszavonja.
	 (5)	 Az  európai	 elfogatóparancs	 visszavonásáról	 szóló	végzést	 a  kibocsátó	 bíróság	 haladéktalanul	 megküldi	
a miniszternek	és	a NEBEK-nek.
	 (6)	 Ha	 felülvizsgálatot	 a  végrehajtó	 tagállami	 igazságügyi	 hatóság	 kezdeményezte,	 és	a  bíróság	 az  európai	
elfogatóparancsot nem vonta vissza, a  bíróság a  miniszter útján tájékoztatja a  végrehajtó tagállami igazságügyi hatóságot az európai elfogatóparancs kibocsátása feltételeinek fennállásáról.
	 (7)	 Az (1) bekezdés	szerinti	akadály	megszűnését	követően	a NEBEK	haladéktalanul	intézkedik	a terhelt	átvételéről.
262. § (1)	 Az eljárási	 jogsegély	 teljesítése	 során	a fogvatartott	 személy	 Magyarországra	 vagy	külföldre	 történő	átszállítása	
vagy visszaszállítása nem hajtható végre, ha az  a  járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi válsághelyzettel 
összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel összefüggésben  
az át- vagy visszaszállítással érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	akadály	megszűnését	 követően	 a NEBEK	 haladéktalanul	 intézkedik	 a fogvatartott	 személy	
átszállításáról vagy visszaszállításáról.
263. § (1)	 Ha	az elítélt	 külföldön	 van	fogvatartásban,	 és	a bíróság	 a büntetőügyekben	 hozott,	szabadságvesztés	 büntetést	
kiszabó vagy szabadságelvonással járó intézkedést alkalmazó ítélet végrehajtásának átvételéről döntött, az  elítélt 
személy nem vehető át, ha az  a  járványügyi intézkedés vagy az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő egyéb 
rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a járványügyi helyzettel összefüggésben az átvétellel érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	szerinti	akadály	megszűnését	követően	a NEBEK	haladéktalanul	intézkedik	az elítélt	átvételéről.	 (3)	 Ha	 a magyar	 bíróság	által	kiszabott	 jogerős	szabadságvesztés	 büntetés	 vagy	alkalmazott	 szabadságelvonással	
járó intézkedés végrehajtásának átadását kezdeményezték és a  végrehajtó tagállam a  végrehajtás átvételéről döntött, az elítélt személy nem szállítható át, ha az a járványügyi intézkedés vagy az egészségügyi válsághelyzettel 
összefüggő egyéb rendelkezés miatt Magyarország határának vagy a  járványügyi helyzettel összefüggésben 
az átszállítással érintett más állam határának átlépésére vonatkozó szabályokkal ellentétes.
	 (4)	 A (3) bekezdés	szerinti	akadály	megszűnését	követően	a NEBEK	haladéktalanul	intézkedik	az elítélt	átszállításáról.
264. § (1)	 A bíróság	 e törvény	 hatálybalépését	 követően	 vagy	az ezen	 alcím	szerinti	akadály	elhárulását	 követően	 soron	
kívül	intézkedik	 az átadás	 végrehajtása	 érdekében,	 ha	a 89/2020.	 (IV.	5.)	Korm.	rendelet	 15. §	(1) bekezdése	 alapján	
a terhelt átadásának végrehajtását ideiglenesen elhalasztotta.
	 (2)	 A  miniszter	 e  törvény	 hatálybalépését	 követő	vagy	az  ezen	 alcím	szerinti	akadály	elhárulását	 követő	három	
hónapon	 belül	meghozza	 a 89/2020.	 (IV.	5.)	Korm.	rendelet	 19. §	(2) bekezdése	 miatt	nem	kezdeményezett,	 magyar	
bíróság által kiszabott jogerős szabadságvesztés büntetés vagy alkalmazott szabadságelvonással járó intézkedés 
végrehajtásának átadásával kapcsolatos döntését.3716	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
83. Az adatvédelmi jogok gyakorlása érdekében benyújtott kérelmek és a folyamatban levő 
adatigénylések átmeneti szabályai
265. §  A	veszélyhelyzet	 idején	az egyes	 adatvédelmi	 és	adatigénylési	 rendelkezésektől	 való	eltérésről	 szóló	179/2020.	
(V.	4.)	Korm.	rendelet	 [a	továbbiakban:	 179/2020.	 (V.	4.)	Korm.	rendelet]	 1. §	(2) bekezdése	 alapján	felfüggesztett	
kérelem tekintetében az  érintett kérelme alapján teendő minden intézkedés felfüggesztéséről szóló tájékoztatást 
–	ha	arra	a veszélyhelyzet	 időtartama	 alatt	nem	került	sor	–	az e törvény	 hatálybalépését	 követően	 haladéktalanul	
teljesíteni	 kell.	A 179/2020.	 (V.	4.)	Korm.	rendelet	 1. §	(2) bekezdése	 szerint	felfüggesztett	 kérelmeket	 az e törvény	
hatálybalépését követően akként kell teljesíteni, hogy az  intézkedésekre irányadó határidők kezdő napja 
az e törvény hatálybalépésének napja.
266. § (1)	 Ha	az információs	 önrendelkezési	 jogról	és	az információszabadságról	 szóló	2011.	évi	CXII.	törvény	(a továbbiakban:	
Infotv.)	szerinti	közfeladatot	 ellátó	szerv	a  veszélyhelyzet	 fennállásának	 időtartama	 alatt	a  közérdekű	 adat	
megismerésére	 irányuló	igénynek	 a 179/2020.	 (V.	4.)	Korm.	rendelet	 2. §	(3) bekezdése	 alkalmazásával	 kívánt	eleget	
tenni	–	feltéve,	hogy	erről	az igénylőt	 az igény	 beérkezését	 követő	15	napon	belül	megfelelően	 tájékoztatta	 –,	
az ilyen	igénynek	–	az Infotv.	29. §	(2) bekezdése	alkalmazásának	lehetőségét	nem	érintve	–,a)	 ha	 az  igény	 beérkezésétől	 számított	 15	nap	még	nem	telt	el,	az  Infotv.	 29.  §	(1)  bekezdése	 szerinti	
határidőben kell eleget tenni,
b)	 ha	 az igény	beérkezésétől	 számított	 15	nap	már	eltelt,	a lehető	legrövidebb	 időn	belül,	de	legkésőbb	 az igény	
beérkezését	 követő	45	napon	belül	eleget	kell	tenni	azzal,	hogy	e határidő	 a veszélyhelyzet	 megszűnése	
napját követő 15 napot ebben az esetben sem haladhatja meg.
	 (2)	 Ha	 az Infotv.	 szerinti	közfeladatot	 ellátó	szerv	a veszélyhelyzet	 fennállásának	 időtartama	 alatt	a közérdekű	 adat	
megismerésére	 irányuló	 igénynek	 a 179/2020.	 (V.	4.)	Korm.	rendelet	 2. §	(3) bekezdése	 alkalmazásával	 kívánt	
eleget tenni, valamint az  igény teljesítésére nyitva álló határidőt a  veszélyhelyzet fennállásának időtartama 
alatt	a 179/2020.	 (V.	4.)	Korm.	rendelet	 2. §	(4) bekezdése	 szerint	meghosszabbította,	 az ilyen	igénynek	 a lehető	
legrövidebb időn belül, de legkésőbb az  igény beérkezését követő 90 napon belül eleget kell tenni azzal, hogy e  határidő a  veszélyhelyzet megszűnése napját követő 15 napot ebben az  esetben sem haladhatja meg. 
Az  e  bekezdés	 alkalmazása	 esetében	 az  Infotv.	 31.  §	(1)  bekezdésében	 az  Infotv.	 29.  §	(2)  bekezdése	 szerint	
meghosszabbított határidő alatt az így meghosszabbított határidőt is érteni kell.
	 (3)	 Ha	 az Infotv.	 szerinti	közfeladatot	 ellátó	szerv	a veszélyhelyzet	 fennállásának	 időtartama	 alatt	a közérdekű	 adat	
megismerésére	 irányuló	 igény	tekintetében	 az  adatigénylés	 teljesítéséért	 a  költségtérítést	 a  179/2020.	 (V.	4.)	
Korm. rendelet	2. §	(5) bekezdése	alkalmazásával	állapította	meg,	úgy	az adatigénylésta)	 –	 feltéve,	hogy	a  teljesítésért	 megállapított	 költségtérítést	 az  igénylő	 a  veszélyhelyzet	 fennállásának	
időtartama	 alatt	megfizette	 –	a  megfizetést	 követő	lehető	legrövidebb	 időn	belül,	de	legkésőbb	
a megfizetést	 követő	45	napon	belül	kell	teljesíteni	 azzal,	hogy	e határidő	 a veszélyhelyzet	 megszűnése	
napját követő 15 napot ebben az esetben sem haladhatja meg, vagy
b)	 –	 feltéve,	hogy	a  teljesítésért	 megállapított	 költségtérítést	 az  igénylő	 a  veszélyhelyzet	 fennállásának	
időtartam	alatt	nem	fizette	meg	–	a megfizetést	követő	15	napon	belül	kell	teljesíteni.
	 (4)	 Ha	 az Infotv.	 szerinti	közfeladatot	 ellátó	szerv	a veszélyhelyzet	 fennállásának	 időtartama	 alatt	a közérdekű	 adat	
megismerésére	 irányuló	 igénynek	 a 179/2020.	 (V.	4.)	Korm.	rendelet	 2. §	(3) bekezdése	 alkalmazásával	 kívánt	
eleget tenni, valamint erről az igénylőt az igény beérkezését követő 15 napon belül tájékoztatta, úgy az ilyen igény teljesítésének megtagadásáról
a)	 az (1) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	esetben	az Infotv.	 30. §	(3) bekezdésében	 meghatározottak	 szerint	kell	
értesíteni az igénylőt,
b)	 az  (1)  bekezdés	 b)  pontja	 szerinti	esetben	 –	az  elutasítás	 indokaival,	 valamint	 az  igénylőt	 az  Infotv.	
alapján	megillető	 jogorvoslati	 lehetőségekről	 való	tájékoztatással	 együtt	–	az igény	 beérkezését	 követő	
45 napon	 belül,	de	legfeljebb	 a veszélyhelyzet	 megszűnése	 napját	követő	15	napon	belül	kell	írásban	vagy	
– ha az igényben	az elektronikus	levelezési	címét	közölte	–	elektronikus	levélben	értesíteni	az igénylőt.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3717
84. A menekültügyi eljárás átmeneti szabályai
267. §  A menekültügyi hatóság a  menedékjogi kérelmeket 2020. december 31-éig az  ebben az  alcímben foglalt 
eltérésekkel bírálja el.
268. § (1)	 Menedékjogi	 kérelem	 benyújtására	 irányuló	 szándéknyilatkozat	 személyes	 benyújtásával	 a  külföldi	 tájékoztatja	
a menekültügyi hatóságot, hogy menedékjog iránti kérelem benyújtása céljából Magyarországra kíván beutazni.
	 (2)	 Menedékjogi	 kérelem	 benyújtására	 irányuló	 szándéknyilatkozatot	 a  menekültügyi	 hatóság	 részére	címzett	
beadványként	 a Kormány	 rendeletében	 meghatározott,	 Magyarországnak	 a Külszoltv.	 3. §	(1) bekezdés	 a) pontja	
szerinti	diplomáciai	 képviseletén	 (a továbbiakban:	 nagykövetség)	 lehet	benyújtani,	 a menekültügyi	 hatóság	által	
meghatározott és közzétett tartalommal.
	 (3)	 A  menekültügyi	 hatóság	 a  szándéknyilatkozatot	 megvizsgálja,	 ennek	keretében	 a  külföldit	 távmeghallgatás	
keretében a nagykövetségein meghallgathatja.
	 (4)	 A menekültügyi	 hatóság	60	napon	belül	tájékoztatja	 a nagykövetséget	 a menedékjogi	 kérelem	benyújtása	 céljából	
kiállított,	 Magyarországra	 történő	egyszeri	 utazásra	 jogosító	 okmány	 (a továbbiakban:	 utazási	okmány)	 kiadása	
érdekében.
	 (5)	 Ha	 a  szándéknyilatkozat	 alapján	a  menekültügyi	 hatóság	 nem	tesz	javaslatot	 utazási	okmány	 kiadására,	 erről	
a külföldit a nagykövetség útján tájékoztatja.
269. §  A	menekültügyi	 hatóság	268. §	(4) bekezdése	 szerinti	tájékoztatása	 alapján	Magyarország	 nagykövetsége	 30 napig	
érvényes utazási okmányt állít ki, ha a  külföldi Magyarországra történő belépésre jogosító engedéllyel nem rendelkezik.
270. § (1)	 Menedékjogi	 kérelmet	 –	a 271. §	 kivételével	 –	a 268. §	 és	a 269. §	 szerint	lefolytatott	 eljárásokat	 követően	 lehet	
benyújtani.
	 (2)	 Az utazási	 okmánnyal	 rendelkező	 külföldi	menedékjogi	 kérelme	előterjesztésének	 szándékát	 az országba	 történő	
belépéskor haladéktalanul jelzi a határrendészeti szerv részére.
	 (3)	 A határrendészeti	szerv	a külföldit	legkésőbb	24	órán	belül	a menekültügyi	hatóság	elé	állítja.
	 (4)	 A  menedékjogi	 kérelmet	 előterjesztő	 külföldi	 a  menedékjogról	 szóló	törvény	 szerinti	jogait	menedékjogi	
kérelmének a menekültügyi hatóság előtti előterjesztése időpontjától gyakorolhatja.
	 (5)	 Az  elismerését	 kérő	számára	 a  menekültügyi	 hatóság	 végzéssel	 szálláshelyet	 jelölhet	 ki	zárt	befogadó	
intézményben. Ha a  kérelem benyújtásától számított négy hét eltelt és a  menekültügyi őrizet elrendelésének 
feltételei nem állnak fenn, a menekültügyi hatóság a menekültügyi eljárás általános szabályai szerint határozza meg 
a szálláshelyet.
271. § (1)	 A menedékjogi	kérelem	benyújtásának	nem	feltétele	a 268. §	szerinti	szándéknyilatkozat	benyújtása
a)	 a Magyarországon	tartózkodó	oltalmazott,b)	 a  menekültként	 vagy	oltalmazottként	 elismert	 személynek	 a  menedékjogról	 szóló	törvény	 szerinti,	
a menedékjogi kérelem benyújtása idején Magyarországon tartózkodó családtagja, valamint
c)	 a  személyi	 szabadságot	 érintő	kényszerintézkedés,	 intézkedés	 vagy	büntetés	 hatálya	alatt	álló	személy	
– kivéve,	ha	jogellenesen	lépte	át	Magyarország	államhatárát	–
tekintetében.
	 (2)	 A Magyarország	 államhatárát	 jogellenesen	 átlépő	külföldit	–	ha	a menedékjogi	 kérelem	benyújtásának	 a szándékát	
a  rendőrség	 előtt	jelzi	–	a  rendőrség	 a  határátlépés	 helye	szerinti	szomszédos	 országban	 található	 magyar	
nagykövetségre irányítja.
	 (3)	 Az (1) bekezdés	szerinti	esetben	a menekültügyi	hatóság	a menekültügyi	eljárás	általános	szabályai	szerint	jár	el.
272. §  A menekültügyi hatóság a  menedékjogi kérelem benyújtására irányuló szándéknyilatkozattal összefüggő eljárása 
során a külföldiek adatait 10 évig kezeli.
273. §  A menedékjogi kérelem elbírálása során nem alkalmazható
a)	 a menedékjogról	szóló	2007.	évi	LXXX.	törvény	71/A–72. §-a	és	80/H–80/K. §-a,
b)	 a  menedékjogról	 szóló	2007.	évi	LXXX.	törvény	végrehajtásáról	 szóló	301/2007.	 (XI.	9.)	Korm.	rendelet	
VII/A. Fejezete.3718	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
274. §  Az ebben az alcímben foglalt rendelkezéseket az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető tömeges megbetegedést 
okozó humánjárvány megelőzése, illetve következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és 
életének	 megóvása	 érdekében	 elrendelt	 veszélyhelyzet	 során	a menekültügyi	 eljárás	szabályairól	 szóló	233/2020.	
(V. 26.)	Korm.	rendelet	hatálybalépését	követően	előterjesztett	menedékjogi	kérelmek	elbírálására	kell	alkalmazni.
275. § (1)	 Felhatalmazást	 kap	a Kormány,	 hogy	rendeletben	 állapítsa	meg	Magyarország	 nagykövetségeinek	 azt	a körét,	ahol	
menedékjogi kérelem benyújtására irányuló szándéknyilatkozat benyújtható.
	 (2)	 Felhatalmazást	 kap	az idegenrendészetért	 és	menekültügyért	 felelős	miniszter,	 hogy	az ezen	alcím	végrehajtásához	
szükséges részletes eljárási szabályokat a külpolitikáért felelős miniszter egyetértésével rendeletben állapítsa meg.
85. Az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető tömeges megbetegedést okozó humánjárvány 
megelőzése, illetve következményeinek elhárítása érdekében a magyarországi székhelyű gazdasági társaságok gazdasági célú védelméhez szükséges intézkedések
276. §  Ezen	alcím	alkalmazásában
1. államérdek: az  ágazati európai uniós és nemzeti jog által nem szabályozott, a  hálózatok és berendezések 
biztonságára	és	működőképességére,	valamint	az ellátás	folyamatosságára	vonatkozó	közérdek;
2. külföldi befektető:a)	 a 277. §	 (2) bekezdése	 szerinti	meghatározott	 tevékenységet	 folytató,	 magyarországi	 székhelyű	
gazdasági társaságban meghatározott tulajdonrészt, illetve befolyást szerző belföldön, az Európai	 Unió	más	tagállamában,	 az Európai	 Gazdasági	 Térség	más	tagállamában	 vagy	a Svájci	
Államszövetségben bejegyzett jogi személy vagy egyéb szervezet, ha a jogi személyben vagy egyéb szervezetben a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti többségi befolyással rendelkező 
személy	az Európai	 Unión,	az Európai	 Gazdasági	 Térségen,	 valamint	 a Svájci	Államszövetségen	 kívüli	
állam állampolgára vagy ilyen államban bejegyzett jogi személy vagy egyéb szervezet,
b)	 az Európai	 Unión,	az Európai	 Gazdasági	 Térségen,	 valamint	 a Svájci	Államszövetségen	 kívüli	állam	
állampolgára	vagy	ilyen	államban	bejegyzett	jogi	személy	vagy	egyéb	szervezet;
3. stratégiai társaság: olyan magyarországi székhelyű korlátolt felelősségű társaság, zártkörűen működő részvénytársaság, vagy nyilvánosan működő részvénytársaság, amely a  Kormány rendeletében 
meghatározott főtevékenységként vagy további tevékenységi körként végzett tevékenysége az  energia-, 
a  közlekedés,	 a  kommunikáció	 ágazatba,	 valamint	 az  Unióba	 irányuló	 közvetlen	 külföldi	befektetések	
átvilágítási	 keretének	 létrehozásáról	 szóló,	2019.	március	19-i	(EU)	2019/452	 európai	parlamenti	 és	tanácsi	
rendelet	 4. cikk	(1) bekezdés	 a)–e) pontja	 szerinti	–	ide	nem	értve	a pénzügyi	 infrastruktúrát	 –	stratégiai	
jelentőségű ágazatba tartozik.
277. § (1)	 Stratégiai	 társaság	 esetén	–	ha	a szerződés	 megkötése,	 az egyoldalú	 jognyilatkozat	 megtétele	 vagy	a társaság	
határozata	 (a továbbiakban	 együtt:	jogügylet)	 a (2)–(4) bekezdésben	 foglaltakat	 eredményezi	 –	a belgazdaságért	
felelős	miniszterhez	 (ezen	alcím	alkalmazásában	 a  továbbiakban:	 miniszter)	 tett	bejelentés	 és	a  bejelentés	
tudomásulvétele szükséges 2020. december 31-ig az alábbi jogügyletekkel összefüggésben:a)	 stratégiai	 társaságban	 fennálló	 tulajdoni	 részesedés	 részben,	 vagy	egészben,	 bármilyen	 tulajdonjog	
átruházási	jogcímen	–	ideértve	az apportálást	is	–,	ingyenesen	vagy	visszterhesen	történő	átruházása,
b)	 stratégiai	társaságban	történő	tőkeemelés,c)	 stratégiai	társaság	átalakulása,	egyesülése,	szétválása,
d)	 stratégiai	társaság	által	átváltoztatható,	jegyzési	jogot	biztosító	vagy	átváltozó	kötvény	kibocsátása,
e)	 stratégiai	társaság	részvényén,	üzletrészén	haszonélvezeti	jog	alapítása.
	 (2)	 A 276. §	 3. pontjában	 megjelölt	 ágazatokban	 köteles	bejelenteni,	 ha	a befektetés	 összértéke	 eléri	vagy	meghaladja	
a 350 millió forintot
a)	 a 276. §	 2. pont	a) alpontja	 szerinti	külföldi	befektető,	 valamint	 az Európai	 Unió	más	tagállamában,	 az Európai	
Gazdasági Térség más tagállamában vagy a  Svájci Államszövetségben bejegyzett jogi személy vagy egyéb szervezet,	 illetve	az Európai	 Unió	más	tagállamának,	 az Európai	 Gazdasági	 Térség	más	tagállamának	 vagy	
a Svájci Államszövetségnek állampolgára, ha
aa)	 az  (1)  bekezdés	 a)–c)  pontja	 szerinti	jogügylet	 alapján	közvetlenül	 vagy	közvetett	 módon	
a stratégiai	társaságban	tulajdonrész	megszerzése	(a továbbiakban:	tulajdonszerzés),MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3719
ab)	 az  (1)  bekezdés	 d)  pontja	 szerinti	egyoldalú	 jognyilatkozat	 alapján	közvetlenül	 vagy	közvetett	
módon olyan kötvény tulajdonjogának a  megszerzése, amelynek az  átváltoztatása, átváltozása 
vagy	az  annak	 alapján	történő	 részvényjegyzése	 (a  továbbiakban:	 kötvény	 tulajdonjogának	
megszerzése),	vagy
ac)	 az (1) bekezdés	 e) pontja	 szerinti	szerződés	 vagy	egyoldalú	 jognyilatkozat	 alapján	közvetlenül	 vagy	
közvetett módon tulajdoni hányadot megtestesítő üzletrészen vagy részvényen haszonélvezeti jog megszerzése	(a továbbiakban	együtt:	haszonélvezeti	jog	megszerzése)
 következtében a  stratégiai társaságban közvetlenül vagy közvetett módon a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti többségi befolyást szerez,
b)	 a 276. §	 2. pontja	 szerinti	külföldi	befektető	 a tulajdonszerzés,	 a kötvény	 tulajdonjogának	 megszerzése,	 vagy	
a  haszonélvezeti jog megszerzése következtében a  stratégiai társaságban közvetlenül vagy közvetetten legalább 10%-os részesedést szerez.
	 (3)	 A bejelentési	 kötelezettség	 akkor	is	fennáll,	ha	a 276. §	 2. pontja	 szerinti	külföldi	befektető	 a tulajdonszerzés,	
a  kötvény	 tulajdonjogának	 megszerzése,	 illetve	a  haszonélvezeti	 jog	megszerzése	 következtében	 a  276.  §	
3.  pontjában megjelölt ágazatba tartozó stratégiai társaságban 15%-os, 20%-os vagy 50%-os részesedést szerez,	vagy	ha	a 276. §	 2. pontja	 szerinti	külföldi	befektető	 a tulajdonszerzésével,	 a kötvény	 tulajdonjogának	
megszerzésével,	 illetve	a haszonélvezeti	 jog	megszerzésével	 a 276. §	 3. pontjában	 megjelölt	 ágazatba	 tartozó	
stratégiai	 társaságban	 –	a  nyilvánosan	 működő	 részvénytársaság	 kivételével	 –	a  külföldi	 befektetők	 együttes	
részesedése meghaladja a 25%-ot.
	 (4)	 A  miniszterhez	 tett	bejelentés	 és	a  bejelentés	 tudomásulvétele	 szükséges	 a  276.  §	 3.  pontjában	 megjelölt	
ágazatokba tartozó tevékenység folytatásához nélkülözhetetlen infrastruktúrák, berendezések és eszközök 
átruházása, használati vagy működtetési jogának átengedése vagy ilyen vagyontárgyak biztosítékba adása 
(a  továbbiakban	 együtt:	üzemeltetési	 jog)	esetén	is,	ha	az  üzemeltetési	 jogot	külföldi	befektető	 vagy	olyan	
jogi személy vagy szervezet szerzi meg, amelyben a  külföldi befektető közvetlenül vagy közvetetten a  Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerint meghatározó befolyással rendelkezik.
	 (5)	 Ezen	 alcím	rendelkezései	 nem	alkalmazhatók,	 ha	a külföldi	 székhelyű	 jogi	személy	vagy	egyéb	szervezet	 tekintetében 	
létrejött	(1) bekezdés	 szerint	jogügylet	 a külföldi	 székhelyű	 jogi	személy	vagy	egyéb	szervezet	 stratégiai	 társaságnak 	
minősülő	magyarországi	székhelyű	leányvállalata	tekintetében	eredményezi	a (2)–(4) bekezdésében	foglaltakat.
278. § (1)	 A miniszter	 az e §	szerinti	eljárást	magyar	nyelvű,	vagy	magyar	nyelvű	hiteles	fordítású	 bejelentés	 alapján	folytatja	le.	
A bejelentési kötelezettség megsértése esetén az eljárás lefolytatásának utólagos bejelentés alapján vagy hivatalból is helye van.
	 (2)	 A bejelentést
a)	 a tulajdonszerzésre	irányuló	jogügylet	létrejöttét,
b)	 a kötvény	tulajdonjogának	megszerzésére	irányuló	jogügylet	létrejöttét,
c)	 a haszonélvezeti	jog	megszerzésére	irányuló	jogügylet	létrejöttét,	vagy
d)	 az üzemeltetési	jog	megszerzésére	irányuló	jogügylet	létrejöttétkövető 10 napon belül kell benyújtani a miniszternek.
	 (3)	 A  bejelentést	 a  külföldi	 befektető,	 az  Európai	 Unió	más	tagállamában,	 az  Európai	 Gazdasági	 Térség	más	
tagállamában	 vagy	a Svájci	Államszövetségben	 bejegyzett	 jogi	személy	vagy	egyéb	szervezet,	 illetve	az Európai	
Unió	más	tagállamának,	 az  Európai	 Gazdasági	 Térség	más	tagállamának	 vagy	a  Svájci	 Államszövetségnek	
állampolgára,	 a (2) bekezdés	 d) pontja	 esetén,	ha	az üzemeltetési	 jogot	nem	a külföldi	 befektető	 szerzi	meg,	
az üzemeltetési jogot megszerző jogi személy vagy szervezet és a külföldi befektető a bejelentést közösen köteles benyújtani	(a továbbiakban:	bejelentő).
	 (4)	 A miniszter	előtti	eljárásban	a jogi	képviselet	kötelező.	 (5)	 A bejelentő	 által	aláírt	és	a jogi	képviselő	 által	–	a jogi	képviselő	 tevékenysége	 során	használandó,	 törvényben	
előírt –	elektronikus	aláírással	ellátott	bejelentést	elektronikus	úton	a miniszternek	címezve	kell	benyújtani.
	 (6)	 A bejelentési	 kötelezettség	 nem	érinti	a más	jogszabályban	 meghatározott,	 a tulajdonszerzéssel,	 haszonélvezeti	 jog	
megszerzésével, kötvény tulajdonjogának megszerzésével, üzemeltetési jog megszerzésével összefüggő bejelentési 
vagy engedélyezési kötelezettséget.3720	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
279. § (1)	 A bejelentésnek	tartalmaznia	kell
a)	 a bejelentő	természetes	személy
aa)	 természetes	 személyazonosító	 adatait	és	magyarországi	 lakcímadatát	 vagy	magyarországi	
lakcímadat hiányában külföldi lakó- vagy tartózkodási helyét,
ab)	 állampolgárságát,	valamint
ac)	 elektronikus	vagy	postai	kapcsolattartásra	szolgáló	elérhetőségét,
b)	 a bejelentő	jogi	személy	vagy	egyéb	szervezet
ba)	 nevét,	székhelyét	és	–	ha	van	–	magyarországi	fióktelepének	címét,
bb)	 hivatalos	nyilvántartásával	kapcsolatos	feladatokat	ellátó	állam	megjelölését,
bc)	 elektronikus	vagy	postai	kapcsolattartásra	szolgáló	elérhetőségét,	valamint
c)	 a bejelentő	képviseletében	eljáró	jogi	képviselő	adatait.
	 (2)	 A bejelentéshez	elektronikus	úton	mellékelni	kell
a)	 a jogügylet	részletes	leírását,
b)	 a  tulajdonszerzésre,	 a  kötvény	 tulajdonjogának	 megszerzésére,	 a  haszonélvezeti	 jog	megszerzésére,	
az  üzemeltetési jog megszerzésére irányuló jogügylet, és az  azok szempontjából releváns és lényeges körülmények részletes leírását,
c)	 a jogügylettel	 összefüggésben	 keletkezett	 iratokat,	ideértve	a jogügyletet	 tartalmazó	 okiratot	és	kapcsolódó	
társasági iratot, amelyek alapján megállapítható a külföldi befektető és a külföldi befektetőben részesedéssel 
rendelkező jogi személyek tulajdonosi szerkezete, valamint a  pénzmosás és a  terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény szerint meghatározott tényleges tulajdonos, 
a  tulajdonszerzésre, a  kötvény tulajdonjogának megszerzésére, a  haszonélvezeti jog megszerzésére, 
az üzemeltetési jog megszerzésére irányuló jogügylet alapjául szolgáló valamennyi okiratot, valamint ezekkel 
kapcsolatban létrejött társasági iratokat, határozatokat.
280. §  A bejelentéssel összefüggésben a  miniszter a  bejelentő jogi képviselőjével, szükség esetén a  bejelentővel 
a  bejelentésben megjelölt elérhetőségen elektronikus úton tart kapcsolatot. Ha a  bejelentésben megjelölt 
elérhetőségen sem a jogi képviselő, sem a bejelentő nem elérhető, ennek következménye a bejelentőt terheli.
281. §  A bejelentés megérkezéséről a miniszter haladéktalanul, de legfeljebb nyolc napon belül elektronikus úton írásbeli értesítést küld, amely tartalmazza
a)	 a bejelentés	megérkezésének	napját,
b)	 a bejelentő	nevét	és	jogi	képviselőjét,
c)	 annak	 megjelölését,	 hogy	tulajdonszerzésére,	 kötvény	tulajdonjogának	 megszerzésére,	 haszonélvezeti	 jog	
megszerzésére, üzemeltetési jog megszerzésére került-e sor, valamint
d)	 az arra	 vonatkozó	 figyelemfelhívást,	 hogy	az értesítés	 csak	a bejelentés	 megérkezésének	 tényéről	szól	és	nem	
tekinthető a bejelentés tudomásulvételének.
282. § (1)	 A 283. §	 (1) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	vizsgálat	 alapján	a miniszter	 a bejelentésben	 és	mellékleteiben	 meg	nem	
adott további adatok és információk közlését, illetve a  bejelentéshez nem mellékelt további iratok eredeti vagy hiteles	másolati	 példányának	 –	idegen	nyelvű	irat	esetén	magyar	nyelvű	hiteles	fordításával	 együttes	 –	benyújtását	
kérheti a bejelentőtől, legalább 3 napos, de legfeljebb 10 napos vagy a bejelentőtől eltérő természetes személytől, jogi személytől vagy egyéb szervezettől legfeljebb 20 napos határidő tűzésével.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	felhívás	eredménytelensége	 esetén	a miniszter	 a benyújtott	 iratok	alapján	vizsgálja	 meg	
a bejelentést.
283. § (1)	 A miniszter	a bejelentés	megérkezését	követően	haladéktalanul	megvizsgálja,	hogy
a)	 a bejelentés	megfelel-e	a 279. §-ban	rögzített	feltételeknek,
b)	 a  bejelentő	 által	a  tulajdonszerzés,	 a  kötvény	 tulajdonjogának	 megszerzése,	 a  haszonélvezeti	 jog	
megszerzése, az  üzemeltetési jog megszerzése esetén fennáll-e Magyarország államérdekének, közbiztonságának, közrendjének sérelme vagy veszélyeztetése, illetve ezek bekövetkezésének lehetősége, 
különös	tekintettel	 az alapvető	 társadalmi	 szükségletek	 ellátásának	 biztonságára,	 összhangban	 az Európai	
Unió	Működéséről	szóló	szerződés	36.,	52.	(1)	és	65.	(1) cikkeivel,MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3721
c)	 a  bejelentő	 közvetlenül	 vagy	közvetve	 nem	az  Európai	 Unióhoz	 tartozó	állam	közigazgatási	 szervének	
– beleértve	 az állami	 szerveket	 vagy	a fegyveres	 erőket	is	–	ellenőrzése	 alatt	áll-e,	akár	tulajdonosi	 szerkezete	
vagy akár jelentős finanszírozása révén,
d)	 a  bejelentő	 az  Európai	 Unió	egyik	tagállamában	 már	érintett	volt-e	biztonságot	 vagy	közrendet	 érintő	
tevékenységben, illetve
e)	 fennáll-e	 komoly	kockázata	 annak,	hogy	a bejelentő	 illegális	vagy	bűncselekménybe	 ütköző	tevékenységet	
fog folytatni.
	 (2)	 A miniszter	 legkésőbb	 a bejelentés	 megérkezésétől	 számított	 30	munkanapon	 –	vagy	a (3) bekezdés	 szerinti	
esetben	az ott	meghatározott	határidőn	–	belül,	ha	az (1) bekezdés	b)–e) pontjában	meghatározott	körülmény
a)	 nem	áll	fenn,	a bejelentés	tudomásulvételét	írásban	visszaigazolja,	vagyb)	 fennáll,	 a tulajdonszerzést,	 a kötvény	 tulajdonjogának	 megszerzését,	 a haszonélvezeti	 jog	megszerzését,	
az üzemeltetési	jog	megszerzését	megtiltja	(a továbbiakban	együtt:	tiltó	döntés).
	 (3)	 Különösen	 indokolt	 esetben	a miniszter	 a (2) bekezdés	 szerinti	ellenőrzés	 időtartamát	 legfeljebb	 tizenöt	nappal	
meghosszabbíthatja,	amelyről	a bejelentőt	–	a tizenöt	napos	határidő	letelte	előtt	–	írásban	értesíti.
284. § (1)	 A miniszter	 a tiltó	döntést	köteles	megindokolni.	 Az indokolásban	 meg	kell	jelölni,	hogy	a tulajdonszerzés,	 a kötvény	
tulajdonjogának	 megszerzése,	 a haszonélvezeti	 jog	megszerzése,	 az üzemeltetési	 jog	megszerzése	 által	a 283. §	
(1) bekezdés	 b) pontja	 szerinti	mely	érdek	sérül	vagy	veszélyeztetett,	 illetve	a 283. §	(1) bekezdés	 mely	pontjába	 való	
ütközést állapított meg. Az indokolásban fel kell hívni a kérelmező figyelmét a tiltó döntés elleni jogorvoslat ezen alcím szerinti szabályaira.
	 (2)	 A tiltó	döntés	indokolása	minősített	adatot	nem	tartalmazhat.
285. § (1)	 A bejelentő	 a tiltó	döntést	az eljárás	 lényeges	 szabályainak	 megsértése	 miatt,	valamint	 a 284. §	szerinti	minősítéssel	
összefüggésben	 közigazgatási	 nemperes	 eljárásban	 megtámadhatja.	 Az  eljárásra	 a  Fővárosi	 Törvényszék	
kizárólagosan illetékes.
	 (2)	 Az eljárásban	a jogi	képviselet	kötelező.
	 (3)	 A kérelemről	 a bíróság	 a kérelem	 beérkezését	 követő	30	napon	belül	dönt.	Ha	a bíróság	 a jogsértést	 megállapítja,	
a  határozatot hatályon kívül helyezi, és a  minisztert új eljárásra kötelezi. Azonnali jogvédelem biztosításának 
az eljárásban nincs helye.
	 (4)	 A miniszter	a bejelentő	személyes	adatait	az eljárás	során,	valamint	a bejelentés	ellenőrzése	céljából
a)	 tiltó	 döntés	meghozatala	 esetén	a bejelentés	 benyújtását	 követő	5	évig,	bírósági	jogorvoslati	 eljárás	esetén	
annak jogerős befejezésétől számított 5 évig,
b)	 a bejelentés	 tudomásulvételének	 visszaigazolása	 esetén	a külföldi	 befektető	 tulajdonjoga,	 haszonélvezeti	
joga vagy a kötvény tulajdonjoga fennállása idejéig, de legfeljebb 5 évig
kezeli.
286. § (1)	 A bejelentési	kötelezettség	teljesítését	a miniszter	ellenőrzi.
	 (2)	 Ha	 az (1) bekezdés	 szerinti	ellenőrzés	 során	megállapítást	 nyer,	hogy	a bejelentő	 az ezen	alcím	szerinti	bejelentési	
kötelezettségét	nem	teljesítette,	a miniszter	a 287. §	szerint	bírságot	szab	ki,	és	haa)	 a  bejelentő	 általi	tulajdonszerzéssel,	 kötvény	 tulajdonjogának	 megszerzésével,	 a  haszonélvezeti	 jog	
megszerzésével,	 az üzemeltetési	 jog	megszerzésével	 összefüggésben	 nem	áll	fenn	a 283. §	 (1) bekezdés	
b)–e) pontja	szerinti	körülmény,	a bejelentés	tudomásulvételét	írásban	visszaigazolja,
b)	 a  bejelentő	 általi	tulajdonszerzéssel,	 kötvény	 tulajdonjogának	 megszerzésével,	 a  haszonélvezeti	 jog	
megszerzésével,	 az  üzemeltetési	 jog	megszerzésével	 összefüggésben	 fennáll	a  283.  §	 (1)  bekezdés	
b)–e) pontja	szerinti	körülmény,	tiltó	döntést	hoz.
	 (3)	 Az (1) bekezdés	szerinti	ellenőrzés	határidejére	a 283. §	(2)	és	(3) bekezdését	kell	megfelelően	alkalmazni.	 (4)	 Nem	 folytatható	 hatósági	 ellenőrzés,	 illetve	a jogsértés	 megállapítására	 irányuló	eljárás	a bejelentés	 elmulasztása	
miatt, ha a tulajdonszerzésnek, a haszonélvezeti jog megszerzésének, a kötvény tulajdonjogának megszerzésének, az  üzemeltetési jog megszerzésének a  miniszter tudomására jutásától számított 6 hónap, de legkésőbb 
a körülményektől számított 5 év eltelt.3722	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
287. § (1)	 Azt,	 aki	a  bejelentéssel	 összefüggő	 kötelezettségét	 megszegi,	 ha	a  cselekménye	 bűncselekményt	 nem	valósít	
meg,	valamint	 ezen	alcím	szerinti	érvénytelenség	 fennállása	 mellett	a miniszter	 –	az eset	összes	körülményének	
vizsgálatával	–	a tranzakció	értékének	kétszereséig	terjedő,	de
a)	 természetes	személy	külföldi	befektető	esetén	legalább	100	000	forintot	meghaladó,
b)	 jogi	 személy	 vagy	egyéb	szervezet	 külföldi	befektető	 esetén	legalább	 a  tulajdonszerzéssel,	 a  kötvény	
tulajdonjogának megszerzésével, a haszonélvezeti jog megszerzésével, az üzemeltetési jog megszerzésével érintett stratégiai társaság legutolsó üzleti évében elért nettó árbevételének 1%-át meghaladó
közigazgatási bírsággal sújthatja.
	 (2)	 A bírság	megfizetésére	fizetési	kedvezmény	nem	engedélyezhető.
288. §  A	bejelentésre	 –	az ezen	alcímben	 foglalt	eltérésekkel	 –	megfelelően	 alkalmazni	 kell	az általános	 közigazgatási	
rendtartásról szóló törvénynek a nyelvhasználatra és a tolmács igénybevételére, az adatkezelésre, a kapcsolattartás 
általános szabályaira, a  képviseletre, az  iratra, a  határidő számítására, a  kérelemre, az  igazolási kérelemre, 
a kézbesítettnek tekintettséggel szembeni kifogásra, továbbá a költségmentességre vonatkozó rendelkezéseit azzal, 
hogy ahol az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény ügyfelet említ, azon a bejelentőt kell érteni.
289. § (1)	 A bejelentés	 tudomásulvételéről	 szóló	visszaigazolásokról,	 valamint	 a tiltó	döntésekről	 a miniszter	 nyilvántartást	
vezet.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	nyilvántartásban	 rögzített	 adatokat	 a 286. §	(4) bekezdésében	 megjelölt	 határidő	 elteltével	
törölni kell.
290. § (1)	 A  277.  §	 (1)  bekezdés	 a)–c)  pontjai	 és	a  277.  §	 (2)	és	(3)  bekezdése	 szerinti	esetben	 a  stratégiai	 társaság	
részvénykönyvébe, illetve tagjegyzékébe való bejegyzésre irányuló kérelmet a  bejelentés tudomásulvétele visszaigazolásának birtokában lehet benyújtani. A  bejelentés tudomásulvétele visszaigazolásának hiányában vagy 
ha a miniszter tiltó döntést hozott, a szerző fél a részvénykönyvbe nem jegyezhető be, illetve a tagjegyzékben nem 
tüntethető fel, a  jogügylet tárgyát képező részesedések alapján a  stratégiai társaságban semmilyen jogot nem 
gyakorolhat.
	 (2)	 A stratégiai	 társaság	a 277. §	(1) bekezdésben	 megjelölt	 jogügylettel	 összefüggő,	 a Ctv.	szerinti	változásbejegyzési	
eljárásban,	 a  277.  §	 (1)  bekezdés	 c)  pontja	 esetén	a  cégbejegyzési	 eljárásban	 köteles	a  cégbejegyzési,	
változásbejegyzési kérelemhez teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatot csatolni arról, hogy 
stratégia társaságnak minősül, továbbá köteles csatolni a  bejelentés tudomásulvételének visszaigazolását. 
E  bekezdés	 szerinti	esetben	 a  Ctv.	50.  §	(5)  bekezdésében	 és	57.  §	(3)  bekezdésében	 meghatározott	
kérelembenyújtási határidő a  bejelentés miniszter általi tudomásulvétele visszaigazolásának kézhezvételét követő naptól kezdődik.
	 (3)	 A stratégiai	 társaság,	 valamint	 az érintett	 társaság	tekintetében	 a cégnyilvántartásba	 a bejelentés	 tudomásulvétele	
visszaigazolásának hiányával vagy a miniszter tiltó döntése ellenére bejegyzett adatot a cégbíróság törvényességi 
felügyeleti eljárás keretében törli.
291. § (1)	 Semmis	az a szerződés,	egyoldalú	jognyilatkozat	vagy	a társaság	határozata,
a)	 amely	ezen	alcím	rendelkezéseibe	ütközik	vagy
b)	 amelyre	vonatkozóan	a miniszter	tiltó	döntést	hozott.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 a) pontja	 esetén	a szerződés,	 egyoldalú	 jognyilatkozat	 vagy	a társaság	 határozata	 a meghozatalának	
időpontjára	 visszamenő	 hatállyal	 érvényessé	 válik,	ha	a  286.  §	 szerinti	vizsgálat	 eredményeként	 a  miniszter	
megállapítja, hogy a szerződés, egyoldalú jognyilatkozat vagy a társaság határozata meghozatalát nem tiltotta volna meg, ezáltal az érvénytelenség okát határozatával utólag kiküszöböli.
	 (3)	 Az  érvénytelenség	 okának	utólagos	 kiküszöbölése	 esetén	a  felek	úgy	kötelesek	 eljárni,	mintha	a  szerződés,	
egyoldalú jognyilatkozat vagy a társaság határozata a meghozatalának időpontjától érvényes lett volna.
292. §  Felhatalmazást	kap	a Kormány,	hogy	a 276. §	3. pontja	szerinti	tevékenységeket	rendeletben	meghatározza.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3723
III. FeJezet
egyes törvényeKet módosító rendeLKezéseK
86. Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítása
293. §  Az	illetékekről	szóló	1990.	évi	XCIII.	törvény	29. §-a	a következő	(9) bekezdéssel	egészül	ki:
„(9)	A  veszélyhelyzet	 megszűnésével	 összefüggő	 átmeneti	 szabályokról	 és	a  járványügyi	 készültségről	 szóló	
2020. évi	LVIII.	törvény	szerinti	ellenőrzött	bejelentés	illetéke	az engedélyezés	illetékének	50%-a.”
87. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 
módosítása
294. §  Az	Flt.	39.  §	(11)  bekezdésében	 a „címenként,	 illetve	alcímenként” 	szövegrész	 helyébe	 az „alcímeként,	 illetve	
jogcímcsoportonként” 	szöveg	lép.
88. A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény módosítása
295. § (1)	 A  találmányok	 szabadalmi	 oltalmáról	 szóló	1995.	évi	XXXIII.	törvény	 (a  továbbiakban:	 Szt.)	IV.	Fejezet	
„Kényszerengedély	közegészségügyi	problémák	kezelésére” 	alcím	címe	helyébe	a következő	alcím	cím	lép:
„A 816/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó kényszerengedély”
	 (2)	 Az Szt.	IV.	Fejezete	a következő	alcím	címmel	és	33/B.	és	33/C. §-sal	egészül	ki:
„Közegészségügyi kényszerengedély
33/B.  §	 (1)	A  Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	 Hivatala	 az  egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	 228.  §	
(2)  bekezdése	 szerinti	egészségügyi	 válsághelyzettel	 (a  továbbiakban:	 egészségügyi	 válsághelyzet)	 összefüggő	
belföldi szükségletek kielégítése, illetve más országban felmerülő közegészségügyi probléma kezelésére szolgáló 
kényszerengedéllyel	 (a  továbbiakban:	 külföldi	kényszerengedély)	 összefüggő	 exportcélú	 hasznosítás	 céljából	
közegészségügyi	kényszerengedélyt	(a továbbiakban:	közegészségügyi	kényszerengedély)	ada)	szabadalmi	 vagy	kiegészítő	 oltalom	alatt	álló	gyógyszer,	 hatóanyag	 vagy	vizsgálati	 készítmény,	 szabadalmi	
oltalom	alatt	álló	orvostechnikai	eszköz	(a továbbiakban	együtt:	egészségügyi	termék),	vagyb)	egészségügyi	termék	előállításához	szükséges,	szabadalmi	oltalom	alatt	álló	eljárás,	berendezés	vagy	eszköz
hasznosítására.
(2)	A közegészségügyi	kényszerengedély	exportcélú	hasznosításra	csak	abban	az esetben	adható,	haa)	a kérelmező	 a célországban	 történő	hasznosításra	 külföldi	kényszerengedéllyel	 rendelkezik,	 kivéve,	ha	az adott	
egészségügyi termék vagy egészségügyi termék előállításához szükséges eljárás, berendezés vagy eszköz a célországban nem áll szabadalmi vagy kiegészítő oltalom alatt,
b)	az  exportcélú	 hasznosítás	 a  gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	igazolása	 alapján	 az  egészségügyi	
válsághelyzet elhárítását nem veszélyezteti, ésc)	az exportcélú	hasznosítás	nem	haladja	meg	a külföldi	kényszerengedélyben	meghatározott	mértéket.
(3)	A  közegészségügyi	 kényszerengedély	 nem	ad	kizárólagos	 jogot	a  hasznosításra,	 a  közegészségügyi	
kényszerengedélyes a közegészségügyi kényszerengedély alapján hasznosítási engedélyt nem adhat.33/C. §	(1)	A közegészségügyi	kényszerengedély	időtartamát	a Szellemi	 Tulajdon	Nemzeti	Hivatala
a)	belföldi	 hasznosítás	 esetén	a  gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	igazolása	 alapján	az  egészségügyi	
válsághelyzet kezelésére alkalmas szükségletekre tekintettel, de legalább 6 hónap időtartamban,b)	az exportcélú	hasznosítás	tekintetében	a külföldi	kényszerengedéllyel	azonos	időbeli	hatállyal
állapítja meg.
(2)	A 33/B. §	 (2) bekezdés	 b) pontja	 és	az (1) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	igazolást	 a gyógyszerészeti	 államigazgatási	
szerv	saját	hatáskörben	 –	a rendelkezésre	 álló	készletek	 mennyiségére	 vonatkozó	 információk	 elemzésével,	 illetve	
kockázatértékelés	 alapján	–	állítja	ki.	Az igazolás	 kiállításához	 szükséges	 további	adatok	beszerzése	 érdekében	
a gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	az Állami	 Egészségügyi	 Tartalék	kezelőjéhez	 vagy	az egészségügyért	 felelős	
miniszter által vezetett minisztériumhoz is fordulhat adatszolgáltatás iránt.(3)	A  közegészségügyi	 kényszerengedélyért	 a  szabadalmasnak	 megfelelő	 díj	jár.	A  díjat	a  Szellemi	 Tulajdon	
Nemzeti Hivatala állapítja meg. A díjnak ki kell fejeznie a közegészségügyi kényszerengedély gazdasági értékét, így különösen	arányban	kell	állnia	azzal	a díjjal,	amelyet	a közegészségügyi	kényszerengedélyesnek	–	a találmány	tárgya	3724	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
szerinti	műszaki	területen	 kialakult	 licenciaforgalmi	 viszonyokra	 figyelemmel	 –	a szabadalmassal	 kötött	hasznosítási	
szerződés alapján fizetnie kellene.
(4)	A Szellemi	 Tulajdon	Nemzeti	Hivatala	a (3) bekezdés	szerinti	díj	megállapítása	során	figyelembe	veszi	különösen
a)	az adott	iparágban	a hasznosítási	díj	és	a nettó	értékesítési	árbevétel	jellemző	arányát,	illetveb)	azt,	hogy	az adott	 egészségügyi	 termékben,	 vagy	az egészségügyi	 termék	előállításához	 szükséges,	 szabadalmi	
oltalom alatt álló eljárásban, berendezésben vagy eszközben megjelenő gazdasági előny milyen arányban vezethető	vissza	a közegészségügyi	kényszerengedéllyel	érintett	szabadalom	alkalmazására	(fedési	hányad).
(5)	A közegészségügyi	 kényszerengedélyes	 a közegészségügyi	 kényszerengedélyről	 a Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	
Hivatalához	 címzett	nyilatkozattal	 bármikor	 lemondhat.	 A belföldi	 és	exportcélú	 hasznosításra	 egyaránt	 kiterjedő	
közegészségügyi	 kényszerengedély	 esetén	a  közegészségügyi	 kényszerengedélyes	 a  belföldi	 vagy	exportcélú	
hasznosításról részben is lemondhat. A lemondásról a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala értesíti szabadalmast és 
a gyógyszerészeti államigazgatási szervet.
(6)	A közegészségügyi	 kényszerengedély	 az arról	való	lemondással,	 az (1) bekezdés	 szerinti	határozott	 idő	lejártával,	
vagy a  szabadalmi vagy kiegészítő oltalom megszűnésével megszűnik. A  közegészségügyi kényszerengedély az  exportcélú	 hasznosítás	 tekintetében	 a  külföldi	 kényszerengedély	 megszűnésével	 hatályát	 veszti.	
A  közegészségügyi kényszerengedélyes a  külföldi kényszerengedély megszűnéséről köteles a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalát a megszűnéstől számított nyolc napon belül értesíteni.
(7)	A  közegészségügyi	 kényszerengedély	 lemondás	 vagy	az  (1)  bekezdés	 szerinti	határozott	 idő	letelte	miatti	
megszűnése esetén a közegészségügyi kényszerengedélyes által jogszerűen forgalomba nem hozott egészségügyi 
termék, vagy az  egészségügyi termék előállításához szükséges berendezés vagy eszköz megsemmisítését, 
illetve az  egészségügyi termék előállításához szükséges eljárás hasznosításának abbahagyását a  gyógyszerészeti 
államigazgatási szerv határozatban rendeli el.
(8)	A (7) bekezdés	 nem	alkalmazandó,	 ha	a közegészségügyi	 kényszerengedélyes	 az (1) bekezdés	 szerinti	határozott	
idő letelte előtt újabb, az  egészségügyi termékek előállítását megalapozó közegészségügyi kényszerengedéllyel azonos tárgyi hatályú közegészségügyi kényszerengedélyt szerez.
(9)	Ha	a  belföldi	 hasznosítású	 közegészségügyi	 kényszerengedély	 alapján	előállított	 egészségügyi	 termék	
forgalomba hozatala törvény alapján hatósági engedélyhez kötött, az  engedélyező hatóság az  engedélyezésre irányuló eljárásában a közegészségügyi kényszerengedélyben foglaltakat a kérelem elbírálása során bizonyítottnak tekinti.
(10)	A  közegészségügyi	 kényszerengedély	 alapján	előállított	 egészségügyi	 termékeket	 a  szabadalmas	 által	
előállított terméktől egyedi jelzéssel kell megkülönböztetni. A  csomagoláson és valamennyi kapcsolódó iraton egyértelműen fel kell tüntetni, hogy az egészségügyi termék előállítására a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által 
adott	közegészségügyi	 kényszerengedély	 alapján,	és	kizárólag	 belföldi	vagy	a 83/J. §	(2) bekezdés	 b) pontja	 szerinti	
országba	irányuló	exportcélú	forgalmazás	céljából	került	sor.(11)	Ha	a  közegészségügyi	 kényszerengedély	 jogosultja	 nem	tesz	eleget	a  (10)  bekezdésben	 foglalt	
kötelezettségnek,	 a gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	az egészségügyi	 termék	–	a (10) bekezdésnek,	 illetve	
a 83/J. §	(2) bekezdés	d) pontjának	megfelelő	–	átcsomagolására	kötelezi.”
296. §  Az	Szt.	44. §	(5) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„(5)	A Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	 Hivatala	 jár	el	a 816/2006/EK	 rendelet	 [33/A. §	 (1) bek.]	 hatálya	alá	tartozó	
kényszerengedélyekkel	 összefüggő	 ügyekben	 (83/A–83/H.  §),	 illetve	a  közegészségügyi	 kényszerengedéllyel	
[33/B. §	(1) bek.]	összefüggő	ügyekben	(83/I–83/K. §)	is.”
297. §  Az	Szt.	46. §	(2) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(2)	A  Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	 Hivatala	 háromtagú	 tanácsban	 jár	el	a  tárgyaláson	 és	hoz	határozatot	
a  megsemmisítési	 eljárásban,	 a  nemleges	 megállapítási	 eljárásban,	 valamint	 –	e  törvény	 eltérő	rendelkezése	
hiányában	 –	a  816/2006/EK	 rendelet	 [33/A.  §	 (1)  bek.]	 hatálya	alá	tartozó	kényszerengedélyekkel	 összefüggő	
eljárásokban	 (83/A–83/H. §),	 és	a közegészségügyi	 kényszerengedéllyel	 [33/B. §	(1) bek.]	 összefüggő	 eljárásokban	
(83/I–83/K. §).	 A szabadalmi	 leírás	értelmezése	 tárgyában	 szintén	háromtagú	 tanácsban	 eljárva	ad	szakvéleményt.	
A tanács	szótöbbséggel	dönt.”MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3725
298. § (1)	 Az Szt.	53/A. §	(3) bekezdés	f) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
(e törvény eltérő rendelkezése hiányában a  szellemi t ulajdon nemzeti hivatala csak megváltoztatási kérelem alapján 
és csak annak a  bírósághoz történő továbbításáig módosíthatja és vonhatja vissza a  következő kérdésekben hozott 
– az eljárást befejező – döntését:)
„f)	a közegészségügyi	kényszerengedély	megadása;”
	 (2)	 Az Szt.	53/A. §	(3) bekezdése	a következő	g) ponttal	egészül	ki:
(e törvény eltérő rendelkezése hiányában a  szellemi t ulajdon nemzeti hivatala csak megváltoztatási kérelem alapján 
és csak annak a  bírósághoz történő továbbításáig módosíthatja és vonhatja vissza a  következő kérdésekben hozott – az eljárást befejező – döntését:)
„g)	a  közzétett	 európai	 szabadalmi	 bejelentésben	 foglalt	igénypontok	 fordításának	 közzététele,	 az  európai	
szabadalom	szövegéről	készített	fordítás	benyújtása	és	a fordítás	kijavítása.”
299. §  Az	Szt.	X.	Fejezete	a következő	alcím	címmel	és	83/I–83/K. §-sal	egészül	ki:
„A közegészségügyi kényszerengedélyekkel összefüggő eljárások
83/I.  §	(1)	A  közegészségügyi	 kényszerengedéllyel	 kapcsolatos	 eljárásra	 e  törvény	 rendelkezéseit	 az  alábbi	
eltérésekkel kell alkalmazni:
a)	a hiánypótlásra,	 illetve	nyilatkozattételre	 legalább	 tizenöt,	de	legfeljebb	 harminc	 napos	határidőt	 kell	kitűzni,	
valamint határidő-hosszabbítás csak különösen indokolt esetben adható,b)	a Szellemi	 Tulajdon	Nemzeti	Hivatala	soron	kívül	jár	el.
(2)	A  közegészségügyi	 kényszerengedély	 iránti	kérelemnek	 –	a  45.  §	 (5)	és	(6)  bekezdésében	 foglaltakon	
túlmenően –	tartalmaznia	kell:
a)	azt,	hogy	a kérelem	belföldi,	exportcélú,	vagy	belföldi	és	exportcélú	hasznosításra	irányul,
b)	exportcélú	hasznosítás	esetén	azon	országok	megnevezését,	amelyekre	a kérelem	irányul,
c)	a közegészségügyi	 kényszerengedély	 alapján	hasznosítani	 kívánt	találmányra	 adott	szabadalom	 vagy	kiegészítő	
oltalmi tanúsítvány lajstromszámát,
d)	a kényszerengedély	 alapján	a kérelmező	 által	gyártani	 kívánt	egészségügyi	 termék	megnevezését,	 gyógyszer	
esetén a termék szabadnevét,e)	azokat	a jelzéseket,	 amelyek	a közegészségügyi	 kényszerengedély	 alapján	gyártani	kívánt	egészségügyi	 terméket	
a 33/C. §	(10) bekezdése	szerint	megkülönböztetik	a szabadalmas	termékétől,f)	gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	igazolását	 arról,	hogy	a  kérelmező	 az  egészségügyi	 válsághelyzettel	
összefüggő belföldi szükségletek kielégítése céljára alkalmas, az igazolásban meghatározott szükséges mennyiségű egészségügyi termékre kéri a közegészségügyi kényszerengedélyt,
g)	annak	igazolását,	 hogy	a  közegészségügyi	 kényszerengedély	 kérelmezője	 rendelkezik	 a  közegészségügyi	
kényszerengedély	 alapján	előállítani	 szándékozott,	 az f) pont	 szerinti	igazolásban	 meghatározott	 mennyiséghez,	
exportcélú	 hasznosítás	 esetén	–	ha	a külföldi	 kényszerengedély	 erről	rendelkezik	 –	a külföldi	 kényszerengedélyben	
meghatározott mennyiséghez megfelelő kapacitással,
h)	a  g)  pontban	 meghatározottak	 hiányában	 annak	igazolását,	 hogy	a  kérelmező	 az  f)  pont	 szerinti	
igazolásban,	 vagy	exportcélú	 hasznosítás	 esetén	–	ha	a külföldi	 kényszerengedély	 erről	rendelkezik	 –	a külföldi	
kényszerengedélyben meghatározott mennyiség előállításához szükséges kapacitások biztosítása érdekében 
komoly előkészületeket tett, és
i)	exportcélú	hasznosítás	esetén	a külföldi	kényszerengedélyt	és	annak	hiteles	angol	vagy	magyar	nyelvű	fordítását.
(3)	A közegészségügyi	 kényszerengedély	 iránti	kérelemre	 az iparjogvédelmi	 eljárások	 igazgatási	 szolgáltatási	 díjairól	
szóló	jogszabályban	 meghatározott	 díjat	kell	fizetni	a kérelem	 benyújtásával	 egyidejűleg.	 Ennek	elmaradása	 esetén	
a kérelmet visszavontnak kell tekinteni.(4)	A Szellemi	 Tulajdon	Nemzeti	Hivatala	a kérelem	beérkezését	követően	megvizsgálja,	hogy
a)	a kérelem	megfelel-e	a (2)	és	(3) bekezdésben	foglalt	feltételeknek,b)	teljesülnek-e	a 33/B. §-ban	foglalt	feltételek.
(5)	A Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	Hivatala	a kérelem	 beérkezésétől	 számított	 nyolc	napon	belül	értesíti	a kérelemmel	
érintett szabadalom jogosultját annak tényéről, hogy találmánya tekintetében kényszerengedély megadása iránt kérelmet nyújtottak be.
(6)	A Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	 Hivatala	döntéséig	 a közegészségügyi	 kényszerengedély	 kérelmezőjével	 szemben	
a kérelemben megjelölt szabadalommal vagy kiegészítő oltalmi tanúsítvánnyal kapcsolatban folyó bitorlási pert, és 
az ahhoz kapcsolódó ideiglenes intézkedést fel kell függeszteni.3726	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
(7)	Ha	a közegészségügyi	 kényszerengedély	 iránti	kérelem	nem	felel	meg	a (4) bekezdésben	 előírt	feltételeknek,	
a  kérelmezőt hiánypótlásra, illetve nyilatkozattételre kell felhívni. A  kérelmet el kell utasítani, ha az  a  hiánypótlás, 
illetve nyilatkozat ellenére sem elégíti ki a  vizsgált követelményeket. Ha a  kérelmező a  hiánypótlási felhívásra 
a kitűzött határidőn belül nem válaszol, a kérelmet visszavontnak kell tekinteni.
83/J.  §	 (1)	A  Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	 Hivatala	 tárgyalás	 tartása	nélkül	határoz	 a  közegészségügyi	
kényszerengedély megadásáról vagy a  kérelem elutasításáról. A  döntést írásba kell foglalni és közölni kell a kérelmezővel. A döntésről a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a szabadalmast a döntés meghozatalától számított 
nyolc napon belül értesíti.
(2)	A közegészségügyi	kényszerengedély	megadásáról	szóló	határozatnak	tartalmaznia	kell:
a)	azt,	hogy	a kényszerengedély	belföldi,	exportcélú,	vagy	belföldi	és	exportcélú	hasznosításra	vonatkozik,b)	exportcélú	 hasznosítás	 esetén	azon	országot,	 vagy	országokat,	 amelyek	tekintetében	 az exportcélú	 hasznosításra	
a közegészségügyi kényszerengedély kiterjed,c)	a közegészségügyi	kényszerengedély	időtartamát,
d)	azokat	a  jelzéseket,	 amelyek	 a  közegészségügyi	 kényszerengedély	 alapján	előállítani	 kívánt	egészségügyi	
terméket megkülönböztetik a szabadalmas termékétől,e)	a szabadalmasnak	fizetendő	díj	meghatározását,
f)	a szabadalom	vagy	a kiegészítő	oltalmi	tanúsítvány	lajstromszámát,	és
g)	az egészségügyi	termék	megnevezését,	gyógyszer	esetén	pedig	a termék	szabadnevét.
(3)	A közegészségügyi	 kényszerengedélyt	 be	kell	jegyezni	 a szabadalmi	 vagy	a kiegészítő	 oltalmi	tanúsítványokról	
vezetett lajstromba, és arról hatósági tájékoztatást kell közölni a  Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala hivatalos 
lapjában.
(4)	A  közegészségügyi	 kényszerengedély	 megadásáról	 a  Szellemi	 Tulajdon	 Nemzeti	 Hivatala	 haladéktalanul	
tájékoztatja a gyógyszerészeti államigazgatási szervet.83/K.  §	 A	gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szervnek	 a  közegészségügyi	 kényszerengedély	 időtartama	 alatt,	
a  közegészségügyi kényszerengedély alapján előállított gyógyszerrel összefüggő döntéseivel szemben indított perben	azonnali	jogvédelemnek	nincs	helye.”
300. §  Az	Szt.	85. §-a	a következő	(2a) bekezdéssel	egészül	ki:„(2a)	A közegészségügyi	 kényszerengedély	 megadása	 tárgyában	 hozott	döntés	ellen	előterjesztett	 megváltoztatási	
kérelemnek	a megadott	közegészségügyi	kényszerengedély	tekintetében	halasztó	hatálya	nincs.”
301. §  Az	Szt.	a következő	116/A. §-sal	egészül	ki:„116/A.  §	 A	belföldi	 hasznosításra	 szolgáló	 közegészségügyi	 kényszerengedélyről	 szóló	212/2020.	 (V.	16.)	
Korm. rendelet alapján megadott közegészségügyi kényszerengedélyre az  e  törvény szerinti, közegészségügyi kényszerengedélyre	vonatkozó	szabályokat	kell	alkalmazni.”
89. A tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 
módosítása
302. §  A	tisztességtelen	 piaci	magatartás	 és	a  versenykorlátozás	 tilalmáról	 szóló	1996.	évi	LVII.	törvény	VI.	Fejezete	
a következő	25/A. §-sal	egészül	ki:
„25/A. §	 A	24. §-tól	 eltérően	 nem	kell	bejelenteni	 a Gazdasági	 Versenyhivatalnak	 a közvetlenül	 vagy	közvetetten	
többségi állami tulajdonban lévő kockázati tőkealap vagy magántőkealap részvételével a  COVID-19 koronavírus miatt	szükségessé	 vált	finanszírozási	 ügylettel	 –	az e célra	 létrehozott	 tőkeprogramon	 keresztül	 –	megvalósuló	
összefonódást, amely révén a  közvetlenül vagy közvetetten többségi állami tulajdonban lévő kockázati tőkealap vagy	magántőkealap	egyedül	vagy	más	vállalkozásokkal	közös,	befektetésvédelmi	célú	irányítási	jogokat	szerez.”
90. A társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosítása
303. §  A	Tao.	törvény	22/C. §	(4c) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(4c)	A (4) bekezdésben	 foglaltaktól	 eltérően	 a támogatási	 igazolások	 összértéke	 az (1) bekezdés	 a),	b)	és	d) pontja	
szerinti	támogatott	 szervezet	 –	ide	nem	értve	azokat	a  szervezeteket,	 amelyekkel	 összefüggésben	 a  30/I.  §	
alkalmazandó	 –	sportfejlesztési	 programjában	 szereplő	 igazolt	költségek,	 ráfordítások,	 kiadások	 legfeljebb	
100 százaléka	lehet.”MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3727
304. §  A	Tao.	törvény	29/A. §-a	a következő	(94) bekezdéssel	egészül	ki:
„(94)	E törvénynek	 a veszélyhelyzet	 megszűnésével	 összefüggő	 átmeneti	 szabályokról	 és	a járványügyi	 készültségről	
szóló	2020.	évi	LVIII.	törvénnyel	 megállapított	 22/C. §	(4c) bekezdése	 első	alkalommal	 a 2020.	április	16.	napján	
folyamatban	lévő,	jóváhagyott	sportfejlesztési	programokkal	összefüggésben	alkalmazandó.”
91. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény módosítása
305. §  Az	Ebtv.	35. §-a	a következő	(9) bekezdéssel	egészül	ki:
„(9)	Azon	gyógyászati	 segédeszköz	 forgalmazó	 számára,	 amely	járóbeteg-ellátás	 keretében	 rendelt	gyógyászati	
segédeszköz árához támogatással igénybe vehető szolgáltatást nyújt, a  lakosság biztonságos ellátása érdekében az egészségbiztosító	 –	az E.	Alap	éves	költségvetésében	 e célra	megjelölt	 előirányzat	 terhére	–	kamatmentes	
finanszírozási	előleget	nyújthat.”
306. §  Az	Ebtv.	83. §-a	a következő	(2l) bekezdéssel	egészül	ki:„(2l)	Felhatalmazást	 kap	a Kormány,	 hogy	rendeletben	 állapítsa	meg	a gyógyászati	 segédeszközök	 árához	nyújtott	
támogatással igénybe vehető szolgáltatást nyújtók számára folyósítható előleg feltételeinek és folyósításának szabályait.”
92. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény módosítása
307. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	3. §	h) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:(e törvény alkalmazásában)
„h)	 orvostechnikai eszköz: minden olyan, akár önállóan, akár más termékkel együttesen használt készülék, 
berendezés,	 anyag,	szoftver	vagy	más	termék	–	ideértve	 az azok	megfelelő	 működéséhez	 szükséges	 szoftvert,	
amely a  gyártó szándéka szerint kifejezetten diagnosztikai, illetve terápiás célra szolgál, valamint a  rendelésre 
készült	eszköz,	továbbá	a klinikai	 vizsgálatra	 szánt	eszköz	is	–,	amely	a gyártó	meghatározása	 szerint	emberen	 vagy	
emberből származó mintán történő alkalmazásra szolgálha)	betegség	megelőzése,	diagnosztizálása,	megfigyelése,	kezelése	vagy	a betegség	tüneteinek	enyhítése,
hb)	sérülés	vagy	fogyatékosság	diagnosztizálása,	megfigyelése,	kezelése,	tüneteinek	enyhítése	vagy	kompenzálása,
hc)	az  anatómiai	 felépítés	 vagy	valamely	 fiziológiai	 folyamat	 vizsgálata,	 helyettesítése,	 illetve	pótlása	vagy	
módosítása,
hd)	fogamzásszabályozás
céljából, és amely rendeltetésszerű hatását az emberi szervezetben vagy szervezetre elsősorban nem farmakológiai, 
immunológiai	vagy	metabolikus	módon	fejti	ki,	de	működése	ilyen	módon	elősegíthető;”
308. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	3. §	h) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
(e törvény alkalmazásában)
„h)	 orvostechnikai eszköz:	 az  orvostechnikai	 eszközökről,	 a  2001/83/EK	 irányelv,	 a  178/2002/EK	 rendelet	 és	
az  1223/2009/EK	 rendelet	 módosításáról,	 valamint	 a  90/385/EGK	 és	a  93/42/EGK	 tanácsi	irányelv	 hatályon	
kívül	helyezéséről	 szóló,	2017.	április	5-i	(EU)	2017/745	 európai	parlamenti	 és	tanácsi	rendelet	 [a	továbbiakban:	  
(EU)	2017/745	rendelet]	2. cikk	1. pontjában	meghatározott	fogalom;”
309. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	a következő	alcím	címmel	és	67/A. §-sal	egészül	ki:
„Hatósági házi karantén
67/A. §	(1)	A járványügyi	hatóság
a)	meghatározott	országokból	történő	beutazás	esetén	vagy
b)	fertőzés	vagy	megbetegedés	esetén
előírhatja, hogy a járványügyi intézkedés alá vont személy a számára meghatározott lakást, ahhoz tartozó bekerített 
helyet vagy egyéb, egészségügyi intézménynek nem minősülő helyet a  határozatban meghatározott ideig ne 
hagyja	el	(a továbbiakban:	hatósági	házi	karantén).
(2)	A járványügyi	 hatóság	hatósági	 házi	karanténra	 vonatkozó	 döntését	 szóban	vagy	rövid	úton	–	így	különösen	
telefonon	 vagy	elektronikus	 levelezés	 útján	–	is	közölheti.	 A szóban	 vagy	rövid	úton	közölt	döntést	–	a közlést	
követően	 –	a  járványügyi	 hatóság	 írásban	is	megküldi	 azon	személynek,	 akivel	a  döntését	 közölte.	 Szóban	3728	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
vagy rövid úton a  döntés csak olyan személlyel közölhető, akinek az  ügy megismeréséhez való jogosultságát 
a járványügyi hatóság előzetesen kétséget kizáróan megállapította.
(3)	A hatósági	 házi	karanténra	 vonatkozó	 döntést	az (1) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	esetben	a rendőr,	 az (1) bekezdés	
b) pontja	szerinti	esetben	az erre	kijelölt	egészségügyi	dolgozó	is	közölheti.(4)	A  hatósági	 házi	karantént	 előíró	rendelkezések	 alól	–	amennyiben	 a  járványügyi	 védekezés	 hatósági	
házi	karantén	 alkalmazása	 nélkül	is	biztosítható	 –	különös	 méltánylást	 érdemlő	 esetben	 –	egészségügyi	
válsághelyzetben	 a kormány	 rendeletében	 meghatározott	 esetek	kivételével	 –	a hatósági	 házi	karantént	 elrendelő	
határozat kiadására illetékes járványügyi hatóság felmentést adhat, illetve egyedi magatartási szabályt állapíthat meg.”
310. §  Az	egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	„Személy	 felkutatása	 járványügyi	 intézkedés	 végrehajtása	
érdekében” 	című	alcíme	a következő	70/B. §-sal	egészül	ki:
„70/B. §	(1)	A járványügyi	 hatóság	a járványok	 elleni	küzdelemben	 –	különösen	 a fertőzött	 személyek	 felkutatása,	
ellenőrzése	 érdekében	 –	az általános	 rendőrségi	 feladatok	 ellátására	 létrehozott	 szervet	(a továbbiakban:	 rendőrség)	
is bevonhatja.(2)	Az (1) bekezdés	 szerinti	esetben	a kezelt	személyes	 adatot	az adatkezelő	 –	a rendőrség	 járványügyi	 hatósági	
feladatainak	 ellátása	érdekében	 –	a rendőrség	 erre	irányuló	megkeresése	 esetén	a rendőrség	 részére	haladéktalanul,	
ingyenesen és más adattovábbítási kötelezettségéhez képest elsőbbséggel továbbítja.
(3)	A járványügyi	 hatóság	a hatósági	 házi	karantén	 elrendeléséről,	 illetve	a járványügyi	 elkülönítésről,	 járványügyi	
megfigyelésről, járványügyi zárlatról, valamint járványügyi korlátozásról szóló határozatot soron kívül továbbítja 
a rendőrség részére az ellenőrzési feladatainak ellátása érdekében.
(4)	A járványügyi	 hatóság,	 valamint	 a rendőrség	 a hatósági	 házi	karantén	 szabályai	 megtartásának	 ellenőrzése	
érdekében	 jogosult	az érintett	 személynek	 a 74/B. §	 (1) bekezdése	 szerinti	karantén	 szoftver	által	küldött	mozgási	
adatainak kezelésére.
(5)	A  rendőrség	 e  §-ban	 foglalt	feladatainak	 ellátása	 érdekében	 jogosult	 az  érintett	 személy	 természetes	
személyazonosító adatainak, elérhetőségi adatainak és a fertőzéssel vagy annak gyanújával összefüggésbe hozható, a 74/B. §	 (1) bekezdése	 szerinti	karantén	 szoftver	útján	továbbított	 egészségügyi	 adatainak	 kezelésére,	 valamint	
azoknak jogszabályban meghatározott szerv részére történő továbbítására.
(6)	A  rendőrség	 az  e  §-ban	 meghatározott	 adatokat	 a  járványügyi	 védekezés	 és	a  hatósági	 házi	karantén	
szabályai megtartásának ellenőrzése céljából nyilvántartja. A  nyilvántartásba nem vehető fel olyan adat, amely a járványügyi védekezés és a hatósági házi karantén szabályai megtartásának ellenőrzése céljából nem szükséges. 
A nyilvántartásban szereplő adatokat a hatósági házi karantén, a járványügyi elkülönítés, a járványügyi megfigyelés, 
a járványügyi	zárlat,	valamint	a járványügyi	korlátozás	megszűnésének	időpontjában	törölni	kell.”
311. §  Az	egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	„Egyéb	járványügyi	 intézkedések” 	című	alcíme	a  következő	
74/B. §-sal	egészül	ki:„74/B. §	(1)	A járványügyi	 hatóság	elrendeli	 a hatósági	 házi	karantén	 szabályai	 betartásának	 az érintett	 nagykorú	
cselekvőképes személy mozgását nyomon követő, valamint az  arcképmásának és általa megadott egészségügyi 
adatainak	 továbbítására	 alkalmas	 elektronikus	 szoftver	(a továbbiakban:	 karantén	 szoftver)	 alkalmazásával	 történő	
ellenőrzését, ha nyilatkozik, hogya)	a karantén	szoftver	telepítésének	feltételei	rendelkezésre	állnak,	ahhoz	megfelelő	eszközzel	rendelkezik,	és
b)	a karantén	szoftver	telepítését	és	használatát	önként	vállalja.
(2)	A járványügyi	 hatóság	az (1) bekezdés	 szerinti	nyilatkozat	 beszerzése	 érdekében	 a rendőrség	 közreműködését	
kérheti.(3)	A  járványügyi	 hatóság	 a  hatósági	 házi	karanténra	 kötelezett	 személyt	 az  (1)  bekezdés	 szerinti	nyilatkozat	
megtétele előtt
a)	tájékoztatja	 a karantén	 szoftver	telepítésének	 és	használatának	 önkéntességéről,	 továbbá	 a karantén	 szoftver	
telepítésének feltételeiről, a karantén szoftver használatával járó előnyökről és kötelezettségekről, ésb)	figyelmezteti,	 hogy	az (1) bekezdés	 szerinti	önkéntes	 nyilatkozat	 megtétele	 hiányában	 fokozott	ellenőrzésnek	 van	
helye.(4)	A karantén	 szoftver	telepítésére	 és	használatára	 vonatkozó	 kötelezettség	 teljesítését	 a rendőrség	 –	elsősorban	
elektronikus	 úton	–	ellenőrzi,	 amely	során	az (1) bekezdés	 szerinti	nyilatkozatot	 tevő	személy	 (a továbbiakban:	
érintett	személy)	 köteles	együttműködni,	 és	a karantén	 szoftverrel	 a rendőrség	 által	előírt	műveletet	 elvégezni.	
A  rendőrség a  karantén szoftver útján megadott mozgási adatokat elektronikus úton is összevetheti a  hatósági MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3729
házi karanténra kijelölt hely adataival. Az  ellenőrzés nem járhat az  érintett személy magánéletének szükségtelen 
zavarásával, 22.00 és 6.00 óra között az érintett személy pihenése indokolatlanul nem zavarható meg. A személyes 
ellenőrzésre akkor kerülhet sor, ha a  karantén szoftver által biztosított ellenőrzés kijátszásának gyanúja merül fel, 
vagy ha az érintett személy a karantén szoftver használatát elmulasztja.
(5)	A hatósági	 házi	karantén	 megszűnésével	 az érintett	 személy	a karantén	 szoftvert	 törli,	a rendőrség	 az érintett	
személy szerinti ellenőrzését megszünteti.(6)	Ha	a hatósági	 házi	karanténra	 kötelezett	 személy	nem	tesz	az (1) bekezdés	 szerinti	nyilatkozatot,	 a hatósági	 házi	
karantén	szabályainak	megtartását	a rendőrség	személyes	jelenlét	útján	ellenőrzi.”
312. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	164/A. §-a	a következő	(6)–(9) bekezdéssel	egészül	ki:
„(6)	Kiemelt	járványügyi	 érdekből	 az adott	 járvánnyal	 összefüggő	 beavatkozással	 nem	járó	vizsgálatnak	 minősülő	
orvostudományi	 kutatásba	 (a továbbiakban:	 kutatás)	bevonni	 kívánt	cselekvőképes	 személy	 telekommunikációs	
eszköz	útján	is	tájékoztatható	a 159. §	(3) bekezdésében	foglaltakról.
(7)	A (6) bekezdés	 szerinti	kutatásban	 való	részvételéhez	 a beleegyezését	 –	a 159. §	 (1) bekezdés	 e) pontjában	
foglaltakon	 túl	–	telekommunikációs	 eszköz	útján	is	megteheti	 és	kutatásban	 való	részvételéhez	 adott	
beleegyezését	–	a 159. §	(3) bekezdés	a) pontja	alapján	–	telekommunikációs	eszköz	útján	is	visszavonhatja.
(8)	A kutatásban	 való	részvételéhez	 adott	beleegyezését	 az érintett	 személy	kiemelt	járványügyi	 érdek	megszűnését	
követően is visszavonhatja telekommunikációs eszköz útján.(9)	A  (6)–(8)  bekezdés	 alkalmazásában	 telekommunikációs	 eszköz	minden	 olyan	eszköz,	amely	alkalmas	
a tájékoztatás, illetve a nyilatkozat utólag ellenőrizhető módon történő megtételére, így különösen a hangfelvétel 
rögzítésére	alkalmas	eszköz.”
313. §  Az	egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	228. §	(1)	és	(2) bekezdése	 helyébe	a következő	 rendelkezések	
lépnek:„(1)	Az országos	 tisztifőorvos	 javaslatára,	 a miniszter	 előterjesztése	 alapján	a Kormány	 rendeletében	 egészségügyi	
válsághelyzetet	 rendelhet	 el,	ha	azt	a (2) bekezdés	 a) pontja	 szerinti	járványügyi	 szükséghelyzet	 vagy	(2) bekezdés	
b)  és	c)  pontja	 szerinti	valamely	 más	körülmény	 szükségessé	 teszi.	Egészségügyi	 válsághelyzet	 elrendelése	
járványügyi	 készültségnek	 minősül.	 Egészségügyi	 válsághelyzet	 idején	a  betegek	 ellátása	 az  egészségügyi	
válsághelyzeti ellátás keretében történik.(2)	Egészségügyi	válsághelyzet	elrendelésének	van	helye
a)	az Egészségügyi	 Világszervezet	 Nemzetközi	 Egészségügyi	 Rendszabályainak	 kihirdetéséről	 szóló	törvény	szerinti	
nemzetközi	 horderejű	 közegészségügyi-járványügyi	 szükséghelyzet	 vagy	egyéb	járványveszély	 esetén	(járványügyi	
szükséghelyzet),
b)	az a) pont	 alá	nem	tartozó	minden	–	rendszerint	 váratlanul	 bekövetkező	 –	esemény	 esetén,	amely	a polgárok	
életét, testi épségét, egészségét vagy az  egészségügyi szolgáltatók működését veszélyezteti vagy károsítja olyan mértékben, hogy az az egészségügyi ellátási szükségletek és a helyben rendelkezésre álló kapacitás közötti 
aránytalanság kialakulásához vezet, továbbá az  egészségügyi államigazgatási szerv, az  egészségügyi szolgáltatók, valamint más állami és önkormányzati szervek együttműködését teszi szükségessé,
c)	az  a)	és	b)  pontban	 meghatározott	 eseteken	 kívül	bármely	 olyan	körülmény	 kialakulása	 esetén,	amely	
a  gyógyintézet külön jogszabály szerinti ellátási területéhez tartozó lakosság egészségügyi ellátását súlyosan és közvetlenül akadályozza, feltéve, hogy az  ellátási területéhez tartozó lakosság más gyógyintézet általi ellátása 
aránytalan	nehézséggel	járna.”
314. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	228. §-a	a következő	(2a)–(2c) bekezdéssel	egészül	ki:
„(2a)	Az  egészségügyi	 válsághelyzet	 feltételeinek	 a  fennállását	 az  országos	 tisztifőorvos	 köteles	folyamatosan	
figyelemmel kísérni, és ha az  egészségügyi válsághelyzet elrendelésének a  feltételei nem állnak fenn, 
kezdeményezni	 a miniszternél,	 hogy	tegyen	javaslatot	 a Kormánynak	 az (1) bekezdés	 szerinti	kormányrendelet	
hatályon kívül helyezésére. A miniszter javaslatát a Kormány részére haladéktalanul benyújtja, amelyet a Kormány soron	kívül	köteles	megtárgyalni,	 és	–	ha	az egészségügyi	 válsághelyzet	 elrendelésének	 a feltételei	 nem	állnak	
fenn –	az (1) bekezdés	szerinti	kormányrendeletet	hatályon	kívül	helyezni.(2b)	Az (1) bekezdés	 szerinti	kormányrendelet	 legfeljebb	 hat	hónapig	marad	hatályban,	 kivéve,	ha	a Kormány	 annak	
hatályát	meghosszabbítja.	 A Kormány	 az (1) bekezdés	 szerinti	kormányrendelet	 hatályát	akkor	hosszabbíthatja	 meg,	
ha az egészségügyi válsághelyzet elrendelésének a feltételei a meghosszabbítás időpontjában fennállnak.3730	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
(2c)	Az  (1)  bekezdés	 szerinti	kormányrendelet	 hatályának	 meghosszabbításáról	 a  Kormány	 az  Országgyűlés	
egészségüggyel	foglalkozó	állandó	bizottságának	beszámol.”
315. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	228. §	(4) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(4)	Egészségügyi	válsághelyzet	Magyarország	egész,	illetve	annak	meghatározott	területére	rendelhető	el.”
316. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	228. §-a	a következő	(5) bekezdéssel	egészül	ki:
„(5)	Egészségügyi	válsághelyzet	elrendelése	esetén	a 74. §	(2)–(4) bekezdése	nem	alkalmazható.”
317. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	232/B. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„232/B.  §	 (1)	Egészségügyi	 válsághelyzetben	 a  228.  §	 (2)  bekezdése	 szerinti	körülmény	 felszámolására	 tett	
intézkedések	 és	az  egészségügyi	 válsághelyzeti	 ellátás	összehangolása	 érdekében	 –	a  Kormány	 rendeletében	
meghatározottak	 szerint	–	Operatív	 Törzs	működhet	 (a továbbiakban:	 Operatív	 Törzs).	Az Operatív	 Törzset,	ha	
az elrendelt egészségügyi válsághelyzet jellege következtében indokolt, a Kormány rendeletben hozza létre.(2)	Az Operatív	 Törzs	munkaszervezeteként	ügyeleti	központot	működtet.
(3)	Az Operatív	 Törzs	a feladatkörébe	tartozó	egyes	részfeladatok	ellátására	akciócsoportokat	hozhat	létre.
(4)	A  228.  §	 (2)  bekezdése	 szerinti	körülmény	 megelőzése,	 megismerése,	 felderítése	 és	továbbterjedésének	
megakadályozása, valamint az  állami szervek összehangolt feladatellátásának megszervezése céljából, kizárólag az  e  cél	 elérése	érdekében	 elengedhetetlenül	 szükséges	 –	az  adattakarékosság	 elvét	is	figyelembe	 vevő	–	
mértékben az  Operatív Törzs adatszolgáltatást kérhet bármely szervtől, jogi személytől vagy jogi személyiséggel 
nem rendelkező szervezettől, amely ezen adatszolgáltatásnak köteles haladéktalanul, ingyenesen eleget tenni.
(5)	Az  Operatív	 Törzs	a  228.  §	 (2)  bekezdése	 szerinti	körülmény	 megelőzése,	 megismerése,	 felderítése	 és	
továbbterjedésének megakadályozása, valamint az  állami szervek összehangolt feladatellátása céljából, kizárólag az  e  cél	 elérése	érdekében	 elengedhetetlenül	 szükséges	 –	az  adattakarékosság	 elvét	is	figyelembe	 vevő	–	
mértékben kezelia)	a 228. §	(2) bekezdése	szerinti	körülménnyel	érintett	személyek,
b)	az  a)  pontban	 meghatározott	 személyekkel	 kapcsolatban	 álló	vagy	kapcsolatba	 került,	–	különösen	
a közegészségügyi-járványügyi	szempontból	veszélyeztetett	–	személyek,	valamint
c)	a (4) bekezdés	szerinti	adatszolgáltatás	vagy	a tevékenysége	révén	egyébként	tudomására	jutott	személyek
az adatkezelési céllal közvetlenül összefüggő személyes adatait.
(6)	Az  Egészségügyi	 Elektronikus	 Szolgáltatási	 Tér	működtetője	 biztosítja,	 hogy	az  Operatív	 Törzs	a  228.  §	
(2)  bekezdése	 szerinti	körülménnyel	 összefüggő	 –	ha	az  szükséges,	 személyes	 adatokat	 is	tartalmazó	 –	
információkat közvetlenül megkapja.
(7)	A  (2)–(4)  bekezdés	 alapján	az  Operatív	 Törzs	az  érintett	 azonosítását	 lehetővé	 tevő	egészségügyi	 adatot	
– a 228. §	 (2) bekezdése	 szerinti	körülménnyel	 való	érintettség	 tényét	ide	nem	értve	–	kizárólag	 a (8) bekezdésben	
meghatározott	 módon	akkor	ismerheti	 meg	és	akkor	kezeli,	ha	az a 228. §	 (2) bekezdése	 szerinti	körülmény	
megelőzése, megismerése, felderítése és továbbterjedésének megakadályozása céljából valamely halaszthatatlan 
intézkedés megtételéhez elengedhetetlenül szükséges, és egyúttal megalapozottan feltehető, hogy
a)	az intézkedés	 az érintett	 azonosítását	 lehetővé	 tevő	egészségügyi	 adat	személyazonosításra	 alkalmatlanná	 tétele,	
álnevesítése	vagy	más	–	az érintett	azonosítását	nem	igénylő	–	adat	megismerése	útján	nem	volna	megtehető,	vagyb)	az intézkedés	 az a) pont	 szerinti	módon	való	megtétele	 az intézkedés	 sikeressége	 szempontjából	 aránytalan	
nehézséggel vagy sérelemmel járna.(8)	A (7) bekezdés	 szerint	megismert,	 az érintett	 azonosítását	 lehetővé	 tevő	egészségügyi	 adatot	–	ha	jogszabály	
vagy	az  Európai	 Unió	kötelező	 jogi	aktusa	másként	 nem	rendelkezik	 –	kizárólag	 az  Operatív	 Törzs,	annak	
munkaszervezete vagy akciócsoportja tevékenységében az intézkedés megtétele érdekében közvetlenül részt vevő 
orvos ismerheti meg, egyebekben az  ilyen adatot más, az  intézkedésben közvetlenül részt vevő személy számára csak	az adat	személyazonosításra	alkalmatlanná	tételét	vagy	álnevesítését	követően	lehet	megismerhetővé	tenni.”
318. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	XIV.	Fejezete	a következő	232/D. §-sal	egészül	ki:
„232/D. §	(1)	A járványügyi	készültség	keretében	egészségügyi	válsághelyzetben	a Kormány	rendeletében
a)	korlátozható	vagy	megtiltható
aa)	minden	olyan	intézmény	 és	létesítmény	 működése,	 rendezvény	 látogatása	 és	szervezése,	 valamint	 tevékenység	
végzése, amely járvány terjedését elősegítheti,ab)	üzletek	működése,	nyitvatartása,MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3731
ac)	az ország	egyes	területei,	illetve	Magyarország	és	más	ország	közötti	személyforgalom,	élőállat-	vagy	áruszállítás,
ad)	az ország	egyes	területei,	illetve	Magyarország	és	más	ország	lakosainak	egymással	való	személyes	érintkezése,
ae)	egyes	intézmények	 –	így	különösen	 járóbeteg-szakrendelő,	 fekvőbeteg-gyógyintézet,	 valamint	 köznevelési,	
szakképző,	felsőoktatási,	szociális,	gyermekvédelmi,	gyermekjóléti	és	közművelődési	intézmény	–	látogatása,af)	egyes	területek	elhagyása,
ag)	egyes	élelmiszerek,	termékek	árusítása,	fogyasztása,	vásárlása,
ah)	az ivóvíz	fogyasztása,
ai)	meghatározott	állatok	tartása,
b)	gyógyszer-	 és	gyógyászati	 segédeszköz-ellátásra,	 valamint	 az egészségügyi	 szolgáltatások	 igénybevételének	
rendjére vonatkozó intézkedés hozható,
c)	az egészségügyi	 készlet	állagának	 megóvása	 érdekében	 szükséges	 intézkedés	 vezethető	 be,	így	annak	érdekében	
a rendőrség, illetve a Magyar Honvédség közreműködése, a kórházparancsnoki feladatok ellátására a rendvédelmi szerv, illetve a Magyar Honvédség közreműködése előírható, a kórházparancsnok feladatköre és az intézményvezető 
kötelezettsége meghatározható, a  kórházparancsnok működése az  idősek tartós vagy átmeneti ellátását nyújtó 
intézményre kiterjeszthető,
d)	meghatározhatja	 a szociális	 távolságtartásra	 vonatkozó,	 valamint	 a fertőzés	 veszélyét	 csökkentő	 védőeszköz	
viselésére vonatkozó szabályokat, továbbá a  lakosság járvány által okozott betegséggel leginkább veszélyeztetett csoportjai számára az  üzletekben, valamint a  piacokon történő kizárólag e  csoportok általi vásárlásra vonatkozó 
idősávot,e)	köznevelésre,	felsőoktatásra,	szakképzésre	és	felnőttképzésre	vonatkozó	rendelkezéseket	állapíthat	meg,
f)	közlekedési	korlátozást	vagy	közlekedési	tilalmat	állapíthat	meg,
g)	a járványügyi	elkülönítésre	vonatkozó	rendelkezéseket	állapíthat	meg,
h)	a küldemények	kézbesítésére	vonatkozóan	rendelkezéseket	állapíthat	meg,
i)	a védett	 vezető	egészségügyi	 ellátásának	 koordinálására	 és	a védett	 vezetőre	 vonatkozó	 egészségügyi	 előírások	
végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket állapíthat meg,j)	elrendelhet	törvény	alapján	meghozható	járványügyi	intézkedéseket,
k)	törvényben	meghatározott	egyéb	rendelkezéseket	hozhat.
(2)	A Kormány	 az (1) bekezdés	 szerinti	jogkörét	 –	a szükséges	 mértékben,	 az elérni	 kívánt	céllal	arányosan	 –	a 228. §	
(2) bekezdése	 szerinti	körülmény	 megelőzése,	 kezelése,	 felszámolása,	 továbbá	káros	hatásainak	 megelőzése,	 illetve	
elhárítása céljából gyakorolhatja, és kijárási korlátozást nem vezethet be.(3)	Egészségügyi	 válsághelyzetben	 –	a kereskedelemről	 szóló	törvény	és	a végrehajtására	 kiadott	kormányrendelet	
rendelkezéseitől	 eltérően	 –	a települési	 önkormányzat	 képviselő-testülete	 eredeti	jogalkotói	 hatáskörben	 kiadott	
rendeletével szabályozhatja a települési önkormányzat területén működő piac, vásár, illetve a piac, vásár területén 
működő	üzletek	nyitva	tartásának	szabályait.”
319. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	XIV.	Fejezete	a következő	232/E. §-sal	egészül	ki:
„232/E.  §	 (1)	Egészségügyi	 válsághelyzet	 idején	a  231.  §	 (2)  bekezdése	 szerinti	 beszerzéseken	 kívül	
a közbeszerzésekről	 szóló	2015.	évi	CXLIII.	törvény	(a továbbiakban:	 Kbt.)	5–7. §-a	 szerinti	további	ajánlatkérő	
jogosult	 a  228.  §	 (2)  bekezdése	 szerinti	körülmény	 kezelésével	 közvetlenül	 összefüggő	 vagy	az  egészségügyi	
válsághelyzetben a  védekezést irányító állami szervek, védekezést irányító csoportok hatékony működését 
szolgáló	beszerzését	 (e	§	alkalmazásában	 a továbbiakban:	 beszerzés)	 a miniszterelnök	 egyedi	mentesítése	 alapján	
a közbeszerzési és beszerzési szabályoktól eltérő módon is megvalósítani.(2)	A beszerzés	 iránti	mentesítési	 kérelemről	 a miniszterelnök	 soron	kívül	dönt.	A miniszterelnök	 a Kormány	 másik	
tagjára delegálhatja a beszerzés iránti mentesítési kérelemről való döntési jogkörét.(3)	Az (1) bekezdés	 szerinti	eltérés	alapján	az ajánlatkérő	 a beszerzést	 közbeszerzési	 eljárás	vagy	egyéb	beszerzési	
eljárás	lefolytatása	 nélkül	a  Kbt.	15.  §	(1)  bekezdés	 b)  pontjában	 meghatározott	 értékhatár	 elérése	vagy	
meghaladása	 esetén	jogosult	 megvalósítani,	 –	a (7) bekezdésben	 meghatározott	 kivétellel	 –	lehetőség	 szerint	
három ajánlat bekérésével.
(4)	Beszerzés	 esetén	az  ajánlatkérő	 köteles	előzetesen	 megvizsgálni,	 hogy	a  beszerzési	 igénye	központosított	
közbeszerzési eljárás eredményeképpen megkötött keretmegállapodás vagy más keret jellegű szerződés alkalmazásával kielégíthető-e.
(5)	A (4) bekezdés	 szerinti	beszerzés	 választása	 esetén	az ajánlatkérésre	 feljogosított	 szervezet	 részére	fizetendő	 díj	
megfizetése alól az ajánlatkérő mentesül.3732	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
(6)	A (4) bekezdés	 szerinti	beszerzési	 igény	kielégítésére	 alkalmas	 keretmegállapodások	 vagy	más	keret	jellegű	
szerződések	 a 228. §	(2) bekezdése	 szerinti	körülmény	 kezelésével	 arányos	mértékben,	 illetve	módon	–	a Kbt.	141. §	
(6) bekezdésében	foglalt	feltételek	vizsgálata	nélkül	–	módosíthatóak.
(7)	Kivételes	 sürgősség	 esetén	a fenti	eljárási	szabályok	 mellőzésével	 egy	adott	gazdasági	 szereplő	 közvetlenül	 is	
felhívható ajánlattételre.(8)	A beszerzések	szabályszerűségét	az államháztartásért	felelős	miniszter	utólag	ellenőrzi.
(9)	Európai	uniós	fejlesztési	források	felhasználása	esetén	az (1)–(8) bekezdés	szerinti	szabályok	nem	alkalmazhatók.”
320. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	247. §	(1) bekezdés	b) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy)„b)	az egészségügyi	 szolgáltatás	 –	ide	értve	a telemedicina	 keretében	 nyújtott	 egészségügyi	 szolgáltatást	 is	–	
megkezdésére és gyakorlására vonatkozó általános szabályokat, valamint a  működési engedélyezési eljárásra, a bejelentés	 alapján	történő	egészségügyi	 szolgáltatás	 –	ide	értve	a telemedicina	 keretében	 nyújtott	egészségügyi	
szolgáltatást	 is	–	érdekében	 a hatósági	 nyilvántartásba	 vételre,	továbbá	a hatósági	 nyilvántartás	 személyes	 adatokat	
nem	tartalmazó	adattartalmára	vonatkozó	szabályokat,”
(rendeletben megállapítsa.)
321. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	247. §-a	következő	(1b) bekezdéssel	egészül	ki:
„(1b)	Felhatalmazást	kap	a Kormány,	hogy	járványügyi	készültség	keretében	szükség	esetén	rendeletbena)	egészségügyi	válsághelyzet	elrendelésével	járványügyi	készültséget	vezessen	be,
b)	rendelkezzen	 Operatív	 Törzs	létrehozásáról,	 valamint	 az Operatív	 Törzs	összetételére,	 szervezetére	 és	működésére	
vonatkozó szabályokat meghatározza,c)	egészségügyi	 válsághelyzetben	 a  232/D.  §	 (1)  bekezdése	 szerinti	 intézkedéseket	 meghozza,	 illetve	
rendelkezéseket	megállapítsa.”
322. §  Az	egészségügyről	szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	247. §	(8) bekezdése	a következő	c) ponttal	egészül	ki:(ez a törvény)
„c)	az  orvostechnikai	 eszközökről	 szóló	(EU)	2017/745	 rendeletnek	 a  benne	 foglalt	bizonyos	 rendelkezések	
alkalmazási	 időpontja	 tekintetében	 történő	módosításáról	 szóló,	2020.	április	23-i	(EU)	2020/561	 európai	parlamenti	
és	tanácsi	rendelet”
(végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.)
93. A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosítása
323. §  A	szerzői	jogról	szóló	1999.	évi	LXXVI.	törvény	(a  továbbiakban:	 Szjt.)	IV.	Fejezet	„Általános	 szabályok” 	alcíme	
a következő	33/A. §-sal	egészül	ki:
„33/A.  §	 E	fejezet	alkalmazásában	 biztonságos	 elektronikus	 hálózat	 az  olyan	 műszaki	 megoldás,	 amely	
megakadályozza a lehívásra hozzáférhetővé tett műnek az iskolai oktatást végző és igénybe vevő személyek körén kívülre	irányuló	közvetítését.”
324. § (1)	 Az Szjt.	34. §	(3) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(3)	Nem	szükséges	a szerző	engedélye	a (2) bekezdés	szerinti	átvevő	műa)	többszörözéséhez	 és	terjesztéséhez,	 ha	azt	az  irányadó	 jogszabályoknak	 megfelelően	 tankönyvvé	 vagy	
segédkönyvvé nyilvánítják, és a címoldalon az iskolai célt feltüntetik, illetve
b)	iskolai	oktatás	céljából	[33. §	(4) bek.]	 az iskolai	 oktatás	helyszínén	 történő	digitális	formában,	 elektronikus	
eszközön történő felhasználásához, illetve biztonságos elektronikus hálózaton keresztül történő nyilvánossághoz közvetítéséhez,
feltéve,	hogy	e felhasználásokra	nem	üzletszerűen	kerül	sor.”
	 (2)	 Az Szjt.	34. §-a	a következő	(3a) bekezdéssel	egészül	ki:
„(3a)	A (3) bekezdés	 b) pontja	 szerinti	felhasználást	 úgy	kell	tekinteni,	 hogy	az oktatási	 intézmény	 székhelye	 szerinti	
tagállamban	valósul	meg.”MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3733
	 (3)	 Az Szjt.	34. §	(4) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(4)	A mű	iskolai	oktatási	célra	iskolai	foglalkozás	 keretében	 –	beleértve	 a biztonságos	 elektronikus	 hálózaton	
keresztül	 tartott	foglalkozást	 –	átdolgozható.	 Az átdolgozott	 mű	felhasználásához	 –	az iskolai	 foglalkozás	 keretében	
történő	előadást	és	a (3) bekezdés	szerinti	felhasználást	kivéve	–	az eredeti	mű	szerzőjének	engedélye	is	szükséges.”
325. §  Az	Szjt.	35. §	(5) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(5)	Könyvként	 kiadott	mű	egyes	részei,	valamint	 újság-	és	folyóiratcikkek	 az iskolai	 oktatás	céljára	egy-egy	csoport	
vagy iskolai osztály létszámának megfelelő, valamint a  köznevelés, a  szakképzés, illetve a  felsőoktatás keretében szervezett vizsgákhoz szükséges példányszámban többszörözhetők, az  érintett tanulók, hallgatók részére 
terjeszthetők és az  oktatási intézmény biztonságos elektronikus hálózatán keresztül szemléltetés érdekében számukra	lehívásra	hozzáférhetővé	tehetők.”
326. §  Az	Szjt.	68. §	(2) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(2)	Tudományos	 ismeretterjesztő	 előadás	 céljából	 képzőművészeti,	 építészeti,	 iparművészeti	 és	ipari	
tervezőművészeti alkotás képe, valamint a  fotóművészeti alkotás a  szerző hozzájárulása és díjazás nélkül felhasználható.”
327. §  Az	Szjt.	113. §	(1) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(1)	Ez a törvény	a következő	uniós	jogi	aktusoknak	való	megfelelést	szolgálja:a)	az  Európai	 Parlament	 és	a  Tanács	 2009/24/EK	 irányelve	 (2009.	április	23.)	a  számítógépi	 programok	 jogi	
védelméről,b)	a Tanács	 93/83/EGK	 irányelve	 (1993.	szeptember	 27.)	a műholdas	 műsorsugárzásra	 és	a vezeték	 útján	történő	
továbbközvetítésre alkalmazandó szerzői jogra és a szerzői joghoz kapcsolódó jogokra vonatkozó egyes szabályok összehangolásáról,
c)	az Európai	Parlament	és	a Tanács	96/9/EK	irányelve	(1996.	március	11.)	az adatbázisok	jogi	védelméről,
d)	az  Európai	 Parlament	 és	a  Tanács	 2001/29/EK	 irányelve	 (2001.	május	22.)	az  információs	 társadalomban	
érvényesülő szerzői és kapcsolódó jogok egyes kérdésekben történő összehangolásáról,e)	az Európai	 Parlament	 és	a Tanács	 2001/84/EK	 irányelve	 (2001.	szeptember	 27.)	az eredeti	 műalkotás	 szerzőjét	
megillető követő jogról,
f)	az Európai	Parlament	és	a Tanács	2004/48/EK	irányelve	(2004.	április	29.)	a szellemi	tulajdonjogok	érvényesítéséről,
g)	az  Európai	 Parlament	 és	a  Tanács	 2006/115/EK	 irányelve	 (2006.	december	 12.)	a  bérleti	 jogról	és	
a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joghoz kapcsolódó egyes jogokról,h)	az Európai	 Parlament	 és	a Tanács	 2006/116/EK	 irányelve	 (2006.	december	 12.)	a szerzői	 jog	és	egyes	szomszédos	
jogok	védelmi	idejéről	és	az azt	módosító	2011/77/EU	európai	parlamenti	és	tanácsi	irányelv,i)	a  Bizottság	 2006/585/EK	 ajánlása	 (2006.	augusztus	 24.)	a  kulturális	 anyagok	 digitalizálásáról	 és	online	
hozzáférhetővé	tételéről,	valamint	a digitális	megőrzésről	6. pont	a)	és	c) alpontja,j)	az Európai	 Parlament	 és	a Tanács	 2012/28/EU	 irányelve	 (2012.	október	25.)	az árva	művek	egyes	megengedett	
felhasználási módjairól,
k)	a  szerzői	 és	szomszédos	 jogi	védelemben	 részesülő	 egyes	műveknek	 és	más	teljesítményeknek	 a  vakok,	
látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az  információs társadalomban a  szerzői és szomszédos jogok 
egyes	vonatkozásainak	 összehangolásáról	 szóló	2001/29/EK	 irányelv	módosításáról	 szóló,	2017.	szeptember	 13-ai	  
(EU)	2017/1564	európai	parlamenti	és	tanácsi	irányelv,l)	a  digitális	 egységes	 piacon	a  szerzői	 és	szomszédos	 jogokról,	 valamint	 a  96/9/EK	 és	a  2001/29/EK	 irányelv	
módosításáról	szóló,	2019.	április	17-i	(EU)	2019/790	európai	parlamenti	és	tanácsi	irányelv.”
94. A Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosítása
328. §  A	Magyar	Fejlesztési	 Bank	Részvénytársaságról	 szóló	2001.	évi	XX.	törvény	(a  továbbiakban:	 MFB	tv.)	2.  §-a	
a következő	m) ponttal	egészül	ki:
[Az mFB zrt. feladata, hogy a  3.  § (1)–(3)  bekezdéseiben meghatározott tevékenységi körében – az  átláthatóság, 
a  célszerűség, a  gazdaságosság, a  hatékonyság és a  prudencia követelményeinek megfelelően – a  Kormány közép- és 
hosszú távú gazdaságstratégiája által meghatározott gazdaságfejlesztési célok megvalósításához szükséges fejlesztési 
források biztosítása érdekében, részben önállóan, részben más hazai és nemzetközi szervezetekkel közösen részt vegyen]3734	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
„m)	az 1. mellékletben	 meghatározott,	 valamint	 az MFB	Zrt.	közvetlen	 vagy	közvetett	 tulajdoni	 részesedésével	
működő gazdálkodó szervezetek, valamint e  gazdálkodó szervezetek közvetlen vagy közvetett tulajdonában 
álló gazdálkodó szervezetek részére a  tevékenységük megfelelő színvonalú ellátását, az  átlátható és prudens 
működésüket,	annak	jogszerűségét	biztosító	szolgáltatások	nyújtásában;”
329. §  Az	MFB	tv.	3. §-a	a következő	(7) bekezdéssel	egészül	ki:
„(7)	Az  MFB	 Zrt.	az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 körben	a  2.  §	m)  pontjában	 meghatározott	 feladatához	
kapcsolódóan nyújthat az  1.  mellékletben meghatározott, valamint a  közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedésével működő gazdálkodó szervezetek, valamint e  gazdálkodó szervezetek közvetlen vagy közvetett 
tulajdonában	álló	gazdálkodó	szervezetek	részére	szolgáltatásokat.”
330. §  Az	MFB	tv.	4. §	(5) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„(5)	Az MFB	Zrt.	Magyarországon	létrehozott,	magyarországi	székhelyű	befektetési	alapkezelő	által	kezelt	befektetési	
alap	által	kibocsátott	 befektetési	 jegyet	kizárólag	 a 2. §-ban	 felsorolt	 feladataihoz	 kapcsolódóan	 szerezhet,	 ha	
a befektetés	minél	magasabb	mértékű	megtérülése	biztosított.”
331. §  Az	MFB	tv.	5. §	(1) bekezdés	b) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:(Az állam a központi költségvetés terhére visszavonhatatlanul készfizető kezesként felel az mFB zrt. által)
„b)	közvetlenül	 vagy	pénzügyi	 intézményen	 keresztül	 közvetetten	 nyújtott	 hitel-	és	pénzkölcsönből,	 készfizető	
kezességvállalásból,	 garanciavállalásból,	 valamint	 egyéb	bankári	 kötelezettségvállalásból	 az  MFB	 Zrt.	vagy	
a  pénzügyi intézmény felé fennálló fizetési kötelezettségek teljesítéséért a  Kormány határozatában megjelölt ügyletek tekintetében azzal, hogy a  Kormány által meghatározott keretösszeg felhasználásának nyilvántartása 
és	az  erre	 vonatkozó	 adatszolgáltatások	 elkészítése	 az  MFB	 Zrt.	feladata,	 továbbá	 a  kezesség	 beváltására	
szerződésátruházást	vagy	engedményezést	követően	kizárólag	az MFB	Zrt.	jogosult;”
332. § (1)	 Az MFB	 tv.	8. §	(1) bekezdés	 b) pontja	 helyébe	a következő	 rendelkezés	 lép,	és	a bekezdés	 a következő	 c) ponttal	
egészül ki:
[Az 575/2013/eU rendelet 395. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéstől eltérően az mFB zrt. által]„b)	pénzügyi	 vállalkozással	 szembeni	 –	ügyfelenként	 vagy	ügyfélcsoportonként	 külön	számított	 –	kitettség	 érték	
összege	nem	haladhatja	meg	az MFB	Zrt.	szavatoló	tőkéjének	száz	százalékát,c)	pénzügyi	 intézménynek	 nem	minősülő	 egy	ügyféllel	 vagy	egy	ügyfélcsoport	 nem	pénzügyi	 intézmény	 tagjaival	
szembeni	együttes	kitettség	érték	összege	nem	haladhatja	meg	az MFB	Zrt.	szavatoló	tőkéjének	hatvan	százalékát.”
	 (2)	 Az MFB	tv.	8. §-a	a következő	(1b)	és	(1c) bekezdéssel	egészül	ki:
„(1b)	Az  (1)  bekezdés	 alkalmazása	 során	az  575/2013/EU	 rendelet	 4.  cikk	(1)  bekezdés	 39.  pontjától	 eltérően	
az MFB Zrt.	 tekintetében	 nem	minősül	ügyfélcsoportnak	 azoknak	 az ügyfeleknek	 a köre,	amely	ügyfelek	 részére	
az MFB	Zrt.	befektetési	 jegy	lejegyzése	 vagy	megvásárlása	 céljából	nyújtott	kölcsönt	és	amelyek	a befektetési	 alapra,	
az alapkezelőre vagy azok keresztkapcsolataira tekintettel képeznének egyetlen kockázati tényezőt.(1c)	Az  (1)  bekezdést	 nem	kell	alkalmazni	 az  MFB	 Zrt.	közvetlen	 többségi	 tulajdoni	 részesedésével	 működő	
gazdasági	társaságokra,	továbbá	az 1. mellékletben	meghatározott	gazdasági	társaságokra.”
	 (3)	 Az MFB	tv.	8. §	(3) bekezdés	f) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
(Az mFB zrt.)„f)	korlátolt	 felelősségű	 társaságban,	 részvénytársaságban	 átmenetileg,	 a szerzés	 időpontjától	 számított	 legfeljebb	
hatéves időtartamra, pénzügyi szolgáltatásból származó veszteség mérséklése, vagy a  közvetlen vagy közvetett részesedésével működő gazdasági társaságok veszteségmérséklése céljából, hiteltulajdonrészre vonatkozó 
csereügylet	vagy	követelése	ellenértékeként	csődeljárás,	felszámolás	során,”
(szerezhet vagy tarthat fenn közvetlenül vagy közvetve részesedést.)
333. §  Az	MFB	tv.	8. §	(1) bekezdés	b) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:[Az 575/2013/eU rendelet 395. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezéstől eltérően az mFB zrt. által]
„b)	hitelintézetnek	nem	minősülő	egy	ügyféllel	vagy	egy	ügyfélcsoport	nem	hitelintézet	tagjaival	szembeni	együttes	
kitettség	érték	összege	nem	haladhatja	meg	az MFB	Zrt.	szavatoló	tőkéjének	negyvenöt	százalékát.”MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3735
334. §  Az	MFB	tv.	9. §	(2)	és	(3) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezések	lépnek:
„(2)	Egy	befektetési	 alap	által	kibocsátott,	 MFB	Zrt.	által	lejegyzett	 befektetési	 jegyre	teljesített	 vagyoni	hozzájárulás	
összege	nem	haladhatja	meg	az MFB	Zrt.	szavatoló	tőkéjének	hetvenöt	százalékát.(3)	Befektetési	 alap	által	kibocsátott,	 MFB	Zrt.	által	lejegyzett	 befektetési	 jegyre	teljesített	 vagyoni	hozzájárulások	
együttes	összege	nem	haladhatja	meg	az MFB	Zrt.	szavatoló	tőkéjének	kettőszázötven	százalékát.”
335. §  Az	MFB	tv.	9. §	(2)	és	(3) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezések	lépnek:„(2)	Az MFB	Zrt.	által	egy	befektetési	 alapba	befektetett	 tőke	összege	nem	haladhatja	 meg	az MFB	Zrt.	szavatoló	
tőkéjének húsz százalékát.(3)	Az MFB	Zrt.	által	befektetési	 alapokba	 befektetett	 tőke	összege	nem	haladhatja	 meg	az MFB	Zrt.	szavatoló	
tőkéjét.”
336. §  Az	MFB	tv.
a)	 2. §	nyitó	szövegrészében	az „a	3. §	(1)–(3) bekezdéseiben” 	szövegrész	helyébe	az „a	3. §-ban” 	szöveg,
b)	 21. §	 2. pontjában	 az „a	befektetési	 alap,”	szövegrész	 helyébe	az „a	befektetési	 alap,	az Európai	 Gazdasági	
Térség	területén	székhellyel	rendelkező	vállalkozás	magyarországi	fióktelepe,” 	szöveg
lép.
337. §  Hatályát	veszti	az MFB	tv.
a)	 4. §	(2) bekezdése,
b)	 4. §	(3) bekezdés	a) pontjában	az „a	(2) bekezdésben	meghatározott	célú” 	szövegrész,
c)	 8. §	(1) bekezdés	c) pontja,d)	 18. §	 (2) bekezdés	 b) pontjában	 és	18. §	(4) bekezdés	 c) pontjában	 az „–	a 4. §	(2)	vagy	(3) bekezdése	 szerint	–”	
szövegrész.
95. A tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény módosítása
338. §  A	tőkepiacról	 szóló	2001.	évi	CXX.	törvény	68. §	(4) bekezdésében	 az „(e	fejezet	alkalmazásában	 a továbbiakban:	
befektetési	 szolgáltató)” 	szövegrész	 helyébe	 az „(e	fejezet	alkalmazásában	 a  továbbiakban	 együtt:	befektetési	
szolgáltató)” 	szöveg	lép.
96. Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények 
módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosítása
339. §  Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a  gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról 
szóló	2005.	évi	XCV.	törvény	(a továbbiakban:	Gytv.)	16. §-a	a következő	(2b) bekezdéssel	egészül	ki:
„(2b)	A gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	a gyógyszerhiányt	 vagy	annak	kockázatát	 bármely,	 a jogszabályban	
foglalt	feladatainak	 ellátásával	 összefüggésben	 tudomására	 jutó	információk	 alapján,	 a  (2)  bekezdés	 szerinti	
értesítés	hiányában	is	megállapíthatja.”
340. § (1)	 A Gytv.	25. §	(6) bekezdés	c) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
[gyógyszert a  forgalomba hozatali engedélyében jóváhagyott alkalmazási előírásban nem szereplő javallatban 
(a továbbiakban: indikáción túli gyógyszerrendelés) kizárólag abban az esetben lehet rendelni, illetve alkalmazni, ha]
„c)	az  adott	 terápiás	 terület	szakorvosi	 szakképesítéssel	 rendelkező	 orvosa	a  külön	 jogszabályban	 foglalt	
feltételeknek megfelelően a gyógyszer indikáción túli alkalmazását az adott betegre nézve
ca)	a gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szervtől	kérelmezte	 és	azt	a gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	egyedileg	
engedélyezte, vagycb)	a (6d)–(6h) bekezdés	szerinti	esetben	a gyógyszerészeti	államigazgatási	szerv	részére	bejelentette.”
	 (2)	 A Gytv.	25. §-a	a következő	(6d)–(6h) bekezdéssel	egészül	ki:
„(6d)	A (6) bekezdés	 c) pont	ca) alpontjában	 és	a (6a) bekezdésben	 foglaltaktól	 eltérően	 gyógyszert	 indikáción	 túli	
gyógyszerrendelés	 keretében	 a (6e)–(6h) bekezdés	 szerinti	esetben,	 indikáción	 túli	gyógyszerrendelési	 ajánlásban	
szereplő gyógyszer esetében a  gyógyszerészeti államigazgatási szerv részére történő bejelentés alapján is lehet 
rendelni, illetve alkalmazni.3736	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
(6e)	A gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	kérelemre	 vagy	hivatalból,	 meghatározott	 hatóanyag	 vagy	készítmény	
meghatározott	 javallatban	 történő	indikáción	 túli	rendelésére	 vonatkozóan	 –	a szakmai	 kollégium	 véleményének	
kikérését	 követően	 –	betegcsoportra	 vonatkozó	 ajánlást	(e	§	alkalmazásában:	 indikáción	 túli	gyógyszerrendelési	
ajánlás)	adhat	ki.	Az indikáción	 túli	gyógyszerrendelési	 ajánlás	kiadása	során	a gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	
mérlegeli
a)	terápiás	terület	jellegét	és	az adott	terápiás	területen	 alkalmazható,	 forgalomba	 hozatali	engedéllyel	 rendelkező	
gyógyszerek alkalmazási előírásában szereplő javallatokat, ésb)	a legújabb	 szakmai	és	tudományos	 ismereteket	 a rendelkezésre	 álló	terápiás	megoldások	 és	terápiás	javaslatok	
tekintetében, a releváns klinikai vizsgálati eredményeket.(6f)	Az indikáción	 túli	gyógyszerrendelési	 ajánlás	kiadása	iránt	kérelem	tartalmi	követelményeit	 a 32. §	(5) bekezdés	
g) pontja	szerinti	felhatalmazás	alapján	kiadott	miniszteri	rendelet	állapítja	meg.
(6g)	Az  indikáción	 túli	gyógyszerrendelési	 ajánlásokat	 a  gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	a  honlapján	
közzéteszi.	 Az indikáción	 túli	gyógyszerrendelési	 ajánlás	nem	érinti	a kezelőorvosnak	 a (6) bekezdés	 a) pontjában	
foglaltakért fennálló felelősségét, különös figyelemmel az  adott beteg állapotára, kísérő betegségeire, illetve 
az indikáción túli gyógyszerrendelési ajánlásban megjelölt, egyedileg mérlegelendő további szempontokra.
(6h)	A  indikáción	 túli	gyógyszerrendelési	 ajánlásban	 foglalt	esetben	 az  indikáción	 túli	gyógyszerrendelést,	
illetve -alkalmazást a  kezelőorvos a  gyógyszerészeti államigazgatási szerv részére utólag, az  indikáción túli gyógyszerrendelési ajánlásban meghatározott határidőben, illetve gyakorisággal, de legalább minden év 
január 31-ig és július 31-ig bejelenti. A bejelentés a kezelőorvos által kezelt több betegre együttesen is megtehető. Az  indikáción túli gyógyszerrendelési ajánlás a  bejelentés tartalmára vonatkozóan további szempontokat is 
megállapíthat.”
	 (3)	 A Gytv.	25. §	(8) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(8)	A gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	a (6) bekezdés	 c) pont	ca) alpontja	 és	a (6a) bekezdés	 szerinti	engedély	
kiadásáról	 a kérelem	 beérkezését	 követő	naptól	számított	 nyolc	napon	–	sürgős	szükség	esetén	soron	kívül,	de	
legkésőbb	három	napon	–	belül	dönt,	szükség	esetén	a szakmai	kollégium	véleményének	birtokában.”
	 (4)	 A Gytv.	25. §	(10) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(10)	Az orvos	 a (8) bekezdés	 szerinti	engedély	 másolatát,	 vagy	a (6d)–(6h) bekezdés	 szerinti	esetben	az indikáción	
túli gyógyszerrendelési ajánlásban foglaltak alapján elkészített tájékoztatást a  gyógyszeres kezelés megkezdését 
megelőzően átadja a  betegnek, aki az  átvételt és beleegyezését az  indikáción túli gyógyszerrendelés keretén 
belül alkalmazott gyógyszerrel történő kezelésbe aláírásával igazolja. Az átvételről és beteg beleegyezéséről szóló 
igazolást	az orvos	csatolja	a betegdokumentációhoz.”
341. §  A	Gytv.	25/B. §-a	a következő	(9) bekezdéssel	egészül	ki:
„(9)	Egészségügyi	 válsághelyzet	 ideje	alatt	az e törvény	 szerinti	igazgatási	 szolgáltatási	 díj	befizetésének	 igazolását	
a gyógyszerészeti államigazgatási szerv a kérelem elbírálásnak előfeltételeként nem vizsgálja, haa)	a  kérelem	 az  egészségügyi	 válsághelyzet	 szerinti	tömeges	 megbetegedést	 okozó	humánjárvány	 kezelése	
céljából, ellátási érdekből szükséges hatósági döntés kiadására irányul, vagy
b)	az  a)  pont	 szerinti	célhoz	kapcsolódóan	 az  gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	legfeljebb	 hat	hónapos	
határozott	időre	szóló	hatósági	döntést	ad	ki.”
342. §  A	Gytv.	25/C. §-a	a következő	(8) bekezdéssel	egészül	ki:„(8)	Engedélyezés	 előtti	gyógyszeralkalmazás	 keretében	 gyógyszert	 –	kiemelt	járványügyi	 érdekből	 vagy	egyéb,	
az egészségügyről	 szóló	1997.	évi	CLIV.	törvény	szerinti	egészségügyi	 válsághelyzettel	 közvetlenül	 összefüggő –	
kiemelten	 különös	méltánylást	 érdemlő	betegellátási	 érdekből	 az (1),	(2)	és	(7) bekezdésben	 foglaltaktól	 a következő	
eltérésekkel lehet a  gyógyszerészeti államigazgatási szerv engedélye alapján alkalmazni, amennyiben a  már rendelkezésre	 álló	klinikai	evidenciákra	 tekintettel	 a  gyógyszer	 alkalmazásától	 várható	 előny/kockázat	 arány	
kedvező:
a)	az (1) bekezdés	 a) pont	aa) alpontja	 szerinti	feltétel	olyan	gyógyszerrel	 is	teljesíthető,	 amely	az adott	indikációra	
vonatkozóan	 az Európai	 Gyógyszerügynökség	 vagy	az Egészségügyi	 Világszervezet	 ajánlásában	 vagy	programjában	
szerepel,
b)	az (1) bekezdés	 b) pontja	 azzal	az eltéréssel	 alkalmazandó,	 hogy	a kérelmező	 egészségügyi	 szolgáltató	 vagy	
– az ellátásért	 felelős	egészségügyi	 szolgáltató	 vagy	orvos	megjelölése	 esetén	–	szponzor	 is	lehet,	és	a kérelem	 előre	
meghatározott betegcsoportra vagy programra vonatkozóan is benyújtható,MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3737
c)	az  (1)  bekezdés	 d)  pontjától	 indokolt	 kérelem	 alapján	a  gyógyszerészeti	 államigazgatási	 szerv	kivételes	
esetben eltekinthet, amennyiben a  gyógyszer gyártója részéről a  hozzájárulás, illetve a  gyógyszer térítésmentes 
rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettségvállalás beszerzése bizonyíthatóan olyan késedelemmel járna 
vagy olyan aránytalan nehézségekbe ütközne, amelyek az engedély kiadását ellehetetlenítenék,
d)	a (2) bekezdés	szerinti	indokolási	kötelezettséget	az a) pont	szerinti	szponzor	is	teljesítheti,	és
e)	a (7) bekezdés	 szerinti	feltétel	abban	az esetben	 is	teljesül,	ha	az alkalmazni	 kívánt	gyógyszer	 kereskedelmi	
forgalomba	hozatala	Magyarország	területén	nem	történt	meg,	és	a c) pont	szerinti	kivétel	nem	kerül	alkalmazásra.”
343. §  A Gytv.a)	 25. §	(6b) bekezdésében	a „kérelem” 	szövegrész	helyébe	a „kérelem,	illetve	bejelentés” 	szöveg,
b)	 25. §	(6c) bekezdésében	a „c) pont” 	szövegrész	helyébe	a „c) pont	ca) alpontja” 	szöveg,
c)	 25. §	(11) bekezdésében	a „(6)–(6a)” 	szövegrész	helyébe	a „(6)–(6h)” 	szöveg,
d)	 25. §	(12) bekezdésében	a „kérelemre” 	szövegrész	helyébe	a „kérelemre,	illetve	bejelentésre” 	szöveg,
e)	 25. §	(13)	és	(14) bekezdésében	a „(6)	és	(6a)” 	szövegrész	helyébe	a „(6),	(6a)	és	(6h)” 	szöveg
lép.
97. A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló  
2005. évi CXXXIII. törvény módosítása
344. §  A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény 
a következő	28/A. §-sal	egészül	ki:
„28/A.  §	 Egészségügyi	 válsághelyzetben	 az  egészségügyi	 készlet	megóvása	 érdekében	 eljáró	vagyonőr	
az  e  törvényben meghatározott jogkörét gyakorolja azzal az  eltéréssel, hogy az  emberi méltóság tiszteletben tartásával	 jogosult	az érintett	 beleegyezése	 nélkül	ruházat,	csomag,	 jármű	átvizsgálására	 a 28. §	(1) bekezdésében	
meghatározott	feltételek	hiányában	is.”
345. §  Hatályát veszti a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII.	törvény	28/A. §-a.
98. A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb 
intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény módosítása
346. §  A mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó 
eljárás	egyes	kérdéseiről	szóló	2007.	évi	XVII.	törvény	28/B. §-a	a következő	(9) bekezdéssel	egészül	ki:
„(9)	A  Magyar	 Agrár-	Élelmiszergazdasági	 és	Vidékfejlesztési	 Kamara	(a  továbbiakban:	 NAK)	által	vagy	annak	
munkavállalója által e  minőségére tekintettel agrár-, illetve vidékfejlesztési támogatások igénybevételével összefüggő elektronikus ügyintézésben az ügyfelek részére technikai közreműködőként történő segítségnyújtásra 
kötött meghatalmazás alapján a NAK bármely munkavállalója eljárhat. Az eljáró személyről a NAK a mezőgazdasági 
és vidékfejlesztési támogatási szervet értesíti. A  meghatalmazás alapján az  eljáró személy jogosult 
a  meghatalmazó ügyfél kezdeményezésére, de személyes jelenléte nélkül a  támogatási kérelem benyújtására. 
A NAK a meghatalmazó ügyfél támogatási kérelemnek ügyfélkapun keresztül való benyújtásáért felelős, felelőssége 
nem	terjed	ki	a benyújtott	kérelem	tartalmi	megfelelőségére.”
99. A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben 
alkalmazott tisztességtelen forgalmazói magatartás tilalmáról szóló 2009. évi XCV. törvény módosítása
347. § (1)	 A mezőgazdasági	 és	élelmiszeripari	 termékek	 vonatkozásában	 a beszállítókkal	 szemben	 alkalmazott	 tisztességtelen	
forgalmazói	 magatartás	 tilalmáról	 szóló	2009.	évi	XCV.	törvény	 (a  továbbiakban:	 Tfmtv.)	3.  §	(2)  bekezdése	
a következő	x) ponttal	egészül	ki:
(tisztességtelen forgalmazói magatartásnak minősül)
„x)	ha	a  beszállítóval	 szemben	 a  kereskedő	 a  beszerzési	 árat	a  beszállító	 tiltakozása	 ellenére	 egyoldalúan	
csökkenti, vagy ha a  beszerzési ár csökkentésére irányuló szerződésmódosítás érdekében a  kereskedő 
a  beszállítót a  szerződéses kapcsolat megszüntetésével, terméke rendelésének lemondásával, a  rendelésállomány 3738	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
csökkentésével,	 eladásösztönző	 tevékenységek	 –	így	különösen	 az akciók	 és	promóciók	 –	lemondásával	 vagy	más,	
a beszállítónak	anyagi	vagy	erkölcsi	veszteséget	okozó	eszközzel	fenyegeti.”
	 (2)	 A Tfmtv.	3. §-a	a következő	(2d)	és	(2e) bekezdéssel	egészül	ki:
„(2d)	A (2) bekezdés	 x) pontjának	 alkalmazása	 során	a kereskedő	 köteles	igazolni,	hogy	a beszerzési	 ár	csökkentésére	
nem	a (2) bekezdés	 x) pontja	 szerinti	módon	került	sor,	ha	az eljárás	 megindítására	 a beszállító	 bejelentése	 alapján	
került sor, és
a)	a beszállító	 éves	árbevétele	 nem	haladja	meg	az 500	millió	forintot,	 és	a kereskedő	 árbevétele	 meghaladja	
az 1 milliárd forintot,b)	a beszállító	 éves	árbevétele	 meghaladja	 az 500	millió	forintot,	de	nem	haladja	meg	az 5	milliárd	forintot,	és	
a kereskedő árbevétele meghaladja a 20 milliárd forintot,
c)	a beszállító	 éves	árbevétele	 meghaladja	 az 5	milliárd	forintot,	de	nem	haladja	meg	a 75	milliárd	forintot,	és	
a kereskedő árbevétele meghaladja a 100 milliárd forintot,d)	a  beszállító	 éves	árbevétele	 meghaladja	 a  75	milliárd	 forintot,	 és	a  kereskedő	 árbevétele	 meghaladja	
a 200 milliárd forintot.(2e)	A (2) bekezdés	 x) pontjának	 alkalmazása	 során	az utolsó	 lezárt	év	szerinti	árbevételt	 kell	figyelembe	 venni	azzal,	
hogy az  Szt. szerint kapcsolt vállalkozási viszonyban álló beszállítók vagy kereskedők, továbbá közös beszerzés esetén a  közös beszerzési szövetséget vagy ügyleti társulást alkotó, vagy a  kereskedelmi szerződést közösen 
megkötő	kereskedők	árbevételét	egybe	kell	számítani.”
	 (3)	 A Tfmtv.	8. §	(1a) bekezdése	a következő	d) ponttal	egészül	ki:
[nem hozható meg az (1) bekezdés szerinti döntés ha az eljárás alá vont kereskedő]„d)	ellen	a 3. §	(2) bekezdés	x) pontjának	alkalmazása	miatt	folyik	az eljárás.”
100. A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető 
intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény módosítása
348. §  A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 
2011.	évi	CXIII.	törvény	(a továbbiakban:	Hvt.)	36. §	(1) bekezdése	a következő	k) ponttal	egészül	ki:
(A honvédség fegyverhasználati joggal látja el a következő feladatokat:)
„k)	a  Kormány	 döntése	 alapján	közreműködés	 különleges	 jogrend	 szerinti	veszélyhelyzettel	 (a  továbbiakban:	
veszélyhelyzet)	 és	az  egészségügyről	 szóló	törvény	 szerinti	egészségügyi	 válsághelyzettel	 (a  továbbiakban:	
egészségügyi	válsághelyzet)	kapcsolatos	feladatokban.”
349. §  A	Hvt.	37. §-a	a következő	(1c) bekezdéssel	egészül	ki:
„(1c)	A 36. §	(1) bekezdés	 k) pontja	 szerinti	közreműködés	 során	a katona	 a veszélyhelyzettel	 és	az egészségügyi	
válsághelyzettel	 érintett	területen	 –	e  törvényben	 meghatározottak	 szerint	–	segítheti	 a  veszélyhelyzet	 és	
az egészségügyi	válsághelyzet	felszámolásához	szükséges	feladatok	ellátását.”
350. §  A	Hvt.	a következő	35/C.	alcímmel	egészül	ki:
„35/C. A katona veszélyhelyzetben és az egészségügyi válsághelyzetben való közreműködése
54/E. §	(1)	A 36. §	(1) bekezdés	k) pontja	szerinti	feladatra	vezényelt	katona	–	e törvény	rendelkezéseitől	eltérően	–
a)	az  Rtv.	29–32.  §-ában,	 33.  §-ában,	 35.  §-ában,	 36.  §-ában,	 37.  §	a)	és	e)  pontjában,	 39.  §-ában,	 továbbá	
42–43. §-ában	meghatározottak	szerint	jogosult	intézkedni,	illetve	kényszerítő	eszközt	alkalmazni,	valamintb)	a jogszabályban	 meghatározott	 feladatának	 ellátása	során	a közúti	forgalmat	 irányíthatja,	 korlátozhatja,	 illetve	
szüneteltetheti.(2)	A katona	 intézkedésének	 a jogszerűségét	 az e törvényben	 meghatározottak	 szerint	kell	vizsgálni.	 A katona	
az (1) bekezdés	szerinti	intézkedéseket	a szükségesség	és	arányosság	követelménye	betartásával	alkalmazhatja.(3)	A 36. §	(1) bekezdés	k) pontja	szerinti	feladat
a)	végrehajtására	vezényelt	katonát	nem	terheli	az e törvény	szerinti	fegyverhasználati	kötelezettség,
b)	végrehajtására	 vezényelt	 katona	–	ha	más	kényszerítő	 eszköz	nem	áll	rendelkezésre	 vagy	a használatára	 nincs	
lehetőség	 –	bárkivel	 szemben	 testi	sérülés	okozására	 alkalmas,	 e  törvényben	 meghatározottaktól	 eltérő,	más	
kényszerítő eszközt is használhat, azonban annak használata nem irányulhat az emberi élet kioltására, ésc)	végrehajtása	 során	nem	minősül	lőfegyverhasználatnak	 a gumilövedék,	 a pirotechnikai	 eszköz,	a könnygázgránát,	
az elfogó	háló	lőfegyverrel	vagy	az e célra	szolgáló	egyéb	kilövő	eszközzel	történő	célba	juttatása.”MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3739
351. §  A	Hvt.	81. §-a	a következő	(1a) bekezdéssel	egészül	ki:
„(1a)	Felhatalmazást	 kap	a  Kormány,	 hogy	rendeletben	 állapítsa	 meg	a  Honvédség	 veszélyhelyzettel	 és	
egészségügyi	válsághelyzettel	összefüggő	feladatokban	történő	közreműködésének	tartalmát.”
352. §  A Hvt.a)	 37. §	 (2)	és	(3) bekezdésében,	 61. §	(2) bekezdésében	 a „36. §	(1) bekezdés	 h) pontja” 	szövegrész	 helyébe	
a „36. §	(1) bekezdés	h)	és	k) pontja” 	szöveg,
b)	 37. §	 (3) bekezdésében	 a „36. §	(1) bekezdés	 h) pontjában” 	szövegrész	 helyébe	a „36. §	(1) bekezdés	 h)	és	
k) pontjában” 	szöveg
lép.
101. A katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló  
2011. évi CXXVIII. törvény módosítása
353. §  A katasztrófavédelemről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 
V. Fejezete	a következő	24/A.	alcímmel	egészül	ki:
„24/A. A Kormány rendkívüli intézkedései tömeges megbetegedést okozó humánjárvánnyal 
összefüggő veszélyhelyzetben
51/A. §	(1)	A Kormány	 az élet-	és	vagyonbiztonságot	 veszélyeztető	 tömeges	 megbetegedést	 okozó	humánjárvány	
megelőzése, illetve következményeinek elhárítása, a  magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása 
érdekében	 kihirdetett	 veszélyhelyzetben	 –	a  21–24.	 alcímben	 meghatározott	 rendkívüli	 intézkedéseken	
és	szabályokon	 túl	–	az  állampolgárok	 élet-,	egészség-,	 személyi-,	 vagyon-	 és	jogbiztonságának,	 valamint	
a nemzetgazdaság stabilitásának garantálása érdekében rendeletével egyes törvények alkalmazását felfüggesztheti, 
törvényi rendelkezésektől eltérhet, és egyéb rendkívüli intézkedéseket hozhat.
(2)	A Kormány	 az (1) bekezdés	 szerinti	jogkörét	 –	a szükséges	 mértékben,	 az elérni	 kívánt	céllal	arányosan	 –	
a  humánjárvány megelőzése, kezelése, felszámolása, továbbá káros hatásainak megelőzése, illetve elhárítása céljából	gyakorolhatja.”
354. §  A	katasztrófavédelemről	 és	a hozzá	kapcsolódó	 egyes	törvények	 módosításáról	 szóló	2011.	évi	CXXVIII.	törvény	86. §	
(3) bekezdésében	a „20–24.	alcíme” 	szövegrész	helyébe	a „20–24/A.	alcíme” 	szöveg	lép.
102. Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény módosítása
355. §  Az	Alkotmánybíróságról	szóló	2011.	évi	CLI.	törvény	a következő	48/A. §-sal	egészül	ki:
„48/A.  §	 Az	Alkotmánybíróság	 teljes	ülése,	valamint	 a  tanács	 ülése	az  elnök	 döntése	 alapján	elektronikus	
kommunikációs	eszköz	igénybevételével	is	megtartható.”
356. §  Az	Alkotmánybíróságról	szóló	2011.	évi	CLI.	törvény	23.	alcíme	a következő	68/A. §-sal	egészül	ki:„68/A. §	Különleges	jogrend	idején
a)	az elnök	és	a főtitkár	 gondoskodik	 az Alkotmánybíróság	 folyamatos	 működéséről,	 és	megteszi	 az ehhez	 szükséges	
szervezeti működtetési, ügyviteli és döntés-előkészítési intézkedéseket, valamintb)	az elnök	engedélyezheti	az Alkotmánybíróság	ügyrendjétől	való	eltérést.”
103. Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása
357. §  Az	Áht.	14. §	(2) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(2)	A  központi	 költségvetésről	 szóló	törvényben	 az  elkülönített	 állami	pénzalapok	 és	a  társadalombiztosítás	
pénzügyi	alapjai	alaponként	külön	címen	vagy	külön	fejezetben	jelennek	meg.”
358. §  Az	Áht.	15. §	(6) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„(6)	Az  elkülönített	 állami	pénzalap	 költségvetési	 bevételeit	 és	költségvetési	 kiadásait	 tartalmazó	 fejezet	vagy	
cím az  elkülönített állami pénzalap működéséről szóló törvényben meghatározott tartalmú, továbbá a  központi költségvetésről szóló törvényben az elkülönített állami pénzalap számára előírt befizetési kötelezettség fedezetéül 3740	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
szolgáló költségvetési kiadási előirányzatokat, valamint az  elkülönített állami pénzalap működéséről szóló 
törvényben	meghatározott	tartalmú	költségvetési	bevételi	előirányzatokat	tartalmazza.”
359. §  Az	Áht.	37. §	(3) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(3)	Ha	egy	gazdasági	 esemény	 során	a  szerződő	 fél	és	a  kötelezettségvállalást,	 a  pénzügyi	 ellenjegyzést,	
a  teljesítésigazolást, az  érvényesítést, illetve az  utalványozást végző személyek egymástól eltérő országban tartózkodnak, elegendő, ha a  szükséges aláírások szkennelt formában állnak rendelkezésre, illetve az  eredeti 
aláírások	külön	dokumentumokon	kerülnek	megtételre.”
360. § (1)	 Az Áht.	83/A. §	(1) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(1)	A belföldi	 gépjárművek	 után	beszedett	 adónak	(a továbbiakban:	 gépjárműadó)	 a települési	 önkormányzat	
által a központi költségvetés részére történő befizetését a kincstár ellenőrzi. A kincstár ellenőrzéséhez a települési önkormányzat	a Kormány	rendeletében	meghatározott	adatszolgáltatást	teljesít.”
	 (2)	 Az Áht.	83/A. §	(2) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(2)	Ha	a  kincstár	 az  (1)  bekezdés	 szerinti	ellenőrzés	 során	megállapítja,	 hogy	a  települési	 önkormányzat	
a  gépjárműadóval kapcsolatos fizetési kötelezettségét a  Kormány rendeletében meghatározottak szerint nem teljesítette, hivatalból megindított eljárás keretében kötelezi a települési önkormányzatot a különbözet és az ehhez 
kapcsolódó	kamat	megfizetésére.”
361. §  Az	Áht.	95. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„95.  §	(1)	Az  Európai	 Bizottság	 által	az  Európai	 Unió	nevében	 vállalt,	hitelviszonyon	 alapuló	 fizetési	
kötelezettségének	 teljesítéséhez	 és	az Európai	 Unió	tagállamainak	 közös	tulajdonában	 álló	pénzügyi	 intézmény	
általi hitel vagy garancia nyújtásához szükséges tagállami fizetési kötelezettség a  Kormány egyedi határozata 
alapján vállalható. A Kormány által meghatározott kötelezettségvállalási cél, mérték, időtartam és egyéb lényeges 
feltételek	 figyelembevételével	 ilyen	kötelezettség	 az Európai	 Bizottsággal,	 illetve	az Európai	 Unió	tagállamainak	
közös tulajdonában álló pénzügyi intézménnyel kölcsönösen elfogadott tartalommal és formában vállalható.(2)	Az (1) bekezdés	 szerinti	kötelezettség	 vállalása	 és	teljesítése	 során	az állam	 nevében	 a nemzetközi	 pénzügyi	
kapcsolatokért felelős miniszter jár el.
(3)	Az (1) bekezdés	 szerinti	kötelezettségből	 eredően	 az államot	 terhelő	kifizetés	az erre	a célra	rendelkezésre	 álló	
kiadási	előirányzat	 hiányában	 vagy	annak	összegét	 meghaladóan	 is	teljesíthető.	 E kifizetést	 a 14. §	(4) bekezdés	
d) pontja	szerinti	költségvetési	fejezetbe	kell	megtervezni	és	elszámolni.”
362. §  Az	Áht.	106/B. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„106/B. §	 A	kincstár	a belföldi	 gépjárművek	 után	beszedett	 adó	központi	 költségvetés	 részére	történő	befizetésének	
a 83/A. §	 (1) bekezdése	 szerinti	ellenőrzése	 céljából	betekinthet	 a települési	 önkormányzatnál	 a gépjárműadóval	
összefüggésben kezelt dokumentumokba, az  azokban szereplő adótitkot és egyéb, a  felméréshez szükséges 
adatokat	megismerheti	és	kezelheti	legkésőbb	az adatkezelés	megkezdésének	napjától	számított	öt	évig.”
363. §  Az	Áht.	a következő	111/G.	és	111/H. §-sal	egészül	ki:„111/G. §	 (1)	Az egészségügyi	 válsághelyzettel	 összefüggésben	 felmerült,	 a Koronavírus-járvány	 Elleni	Védekezésért	
Felelős	Operatív	 Törzs	felállításáról	 szóló	1012/2020.	 (I.	31.)	Korm.	határozattal	 felállított	 Koronavírus-járvány	
Elleni	Védekezésért	 Felelős	Operatív	 Törzs	javaslata	 alapján	a  miniszterelnök	 vagy	az  általa	 kijelölt	személy	
által indokoltnak ítélt és írásban meghatározott költségek finanszírozása tekintetében, az  egészségügyi válsághelyzettel összefüggő szükséges nélkülözhetetlen kötelezettségvállalásokat érintően az  államháztartás 
központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervekre vonatkozó gazdálkodási szabályokat azzal az eltéréssel kell 
alkalmazni, hogya)	kötelezettséget	vállalni	előzetes	pénzügyi	ellenjegyzés	nélkül	is	lehet,
b)	a pénzügyi	 ellenjegyzésre	 a kötelezettségvállalást	 követően,	 a kötelezettségvállalás	 felülvizsgálata	 eredményének	
függvényében, utólag is sor kerülhet, legkésőbb az  egészségügyi válsághelyzet megszűnését követő 30 napon belül,
c)	kötelezettségvállalásra	 –	ha	az egészségügyi	 válsághelyzetre	 tekintettel	 szükséges	 –	a kötelezettségvállaló	 írásbeli	
–	ideértve	az elektronikus	úton	tett	–	utasítása	alapján	is	sor	kerülhet,MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3741
d)	a c) pont	 esetében	 a megállapodás,	 szerződés	 megkötésére	 szóban	vagy	távollévők	 között	tett	jognyilatkozattal	
is sor kerülhet, amelyet utólagosan legkésőbb az egészségügyi válsághelyzet megszűnését követő 30 napon belül 
szükséges írásba foglalni,
e)	a 33. §	(3) bekezdés	 b) pont	ba)	és	bb) alpontja	 szerinti,	a Kormány	 irányítása	 alá	tartozó	fejezeten	 belüli	
előirányzat-átcsoportosításra az államháztartásért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett kerülhet sor,f)	a 108. §	 szerinti	adatszolgáltatásokkal,	 bejelentésekkel	 összefüggő	 bírságok	 –	így	különösen	 az egészségügyi	
válsághelyzet alatt, az egészségügyi válsághelyzet összefüggésben tett kötelezettségvállalások, pénzügyi kifizetések kapcsán	–	nem	szabhatóak	ki.
(2)	Az  (1)  bekezdés	 a)	és	b)  pontja	 esetében,	 ha	a  kötelezettségvállalás	 összege	 eléri	a  bruttó	 100	000	000	
forintot,	 a  kötelezettségvállaló	 –	a  kötelezettségvállalást	 megelőzően	 egy	munkanappal	 –	köteles	tájékoztatni	
az államháztartásért felelős minisztert.111/H.  §	 A	41.  §	(6)  bekezdésétől	 eltérően	 a  központi	 költségvetés	 terhére	az  egészségügyi	 válsághelyzettel	
összefüggésben történő eszközbeszerzések és kapcsolódó szolgáltatások beszerzése tekintetében felmerülő szerződések	esetében	a szerződéses	fél	a megkötött	szerződés	vonatkozásában	átlátható	szervezetnek	minősül.”
364. §  Az	Áht.	109. §	(1) bekezdés	 38. pontjában	 a „gépjárműadó	 központi	 költségvetést	 megillető	 hányadával” 	szövegrész	
helyébe	a „gépjárműadóval” 	szöveg	lép.
104. A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről 
szóló 2012. évi II. törvény módosítása
365. § (1)	 A Szabs.	tv.	82. §	(1) bekezdése	a következő	e) ponttal	egészül	ki:
(A szabálysértési eljárást – határozatban – fel kell függeszteni, ha)
„e)	a  szabálysértési	 eljárásban	 részt	vevő	személyek	 személyes	 jelenlétével	 járó	eljárási	cselekmény	 elrendelt	
járványügyi	elkülönítés,	megfigyelés,	zárlat	vagy	ellenőrzés	szabályainak	megszegésével	járna.”
	 (2)	 A Szabs.	tv.	a következő	193/A.	alcímmel	egészül	ki:
„193/A. Védelmi intézkedés megszegése
239/A. §	(1)	Aki	az egészségügyi	válsághelyzet	során
a)	kormányrendeletben	meghatározott	védelmi	intézkedést,
b)	a települési	 önkormányzat	 területén	 működő	 piac,	vásár,	illetve	a piac,	vásár	területén	 működő	 üzletek	nyitva	
tartásának önkormányzati rendeletben meghatározott szabályaitmegszegi, szabálysértést követ el.
(2)	Az  (1)  bekezdésben	 meghatározott	 védelmi	 intézkedés	 megszüntetését	 követően	 a  4.  §-tól	 eltérően	
a folyamatban	lévő	szabálysértési	eljárást	az elkövetés	idején	hatályban	lévő	szabályok	szerint	kell	elbírálni.”
105. A postai szolgáltatásokról szóló 2012. évi CLIX. törvény módosítása
366. §  A	postai	szolgáltatásokról	szóló	2012.	évi	CLIX.	törvény	49.	alcíme	a következő	77/E. §-sal	egészül	ki:„77/E. §	 A	postai	szolgáltató	 az egészségügyről	 szóló	törvény	szerint	elrendelt	 egészségügyi	 válsághelyzetben	
jogosult a könyvelt postai küldeményeket az e törvénynek a személyes átadással történő kézbesítésére vonatkozó rendelkezései mellőzésével kézbesíteni. A  személyes átadás mellőzésével történő kézbesítés részletes szabályait 
a Kormány	rendeletben	állapítja	meg.”
367. §  A	postai	szolgáltatásokról	szóló	2012.	évi	CLIX.	törvény	78. §	(1) bekezdése	a következő	h) ponttal	egészül	ki:
(Felhatalmazást kap a Kormány arra, hogy rendeletben állapítsa meg:)
„h)	az egészségügyről	 szóló	törvény	szerinti	egészségügyi	 válsághelyzet	 esetén	a személyes	 átadás	mellőzésével	
történő	kézbesítés	részletes	szabályait.”
106. A honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény módosítása
368. § (1)	 A Hjt.	59. §-a	a következő	(2a) bekezdéssel	egészül	ki:
„(2a)	A (2) bekezdés	 e) pontjától	 eltérően	 különleges	 jogrend	ideje	alatt	a szerződéses	 állomány	 tagja	egyoldalú	
szerződésbontással	nem	szüntetheti	meg	a szolgálati	viszonyát.”3742	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (2)	 A Hjt.	59. §	(4) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(4)	Nem	szűnik	meg	a szerződéses	állomány	tagjának	szolgálati	viszonya	az (1) bekezdés	d) pontja	alapján,
a)	ha	a felek	a szerződésben	vállalt	szolgálati	időt	a szerződés	módosításával	meghosszabbítják,	továbbá
b)	különleges	jogrend	ideje	alatt.”
369. §  A	Hjt.	61. §	(3) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(3)	Az (1) bekezdéstől	eltérően	nem	mondhat	le	a szolgálati	viszonyáról	a hivatásos	állomány	tagja
a)	a katonai	 műveletben	 való	részvételt	 engedélyező	 döntést	követően,	 nemzetközi	 szerződésből	 eredő	kollektív	
védelmi feladatok ellátásának időszakában, és az azt követő 30 napon belül, feltéve, hogy a feladat-végrehajtásban személyesen részt vesz, továbbáb)	különleges	jogrend	ideje	alatt.”
370. §  A	Hjt.	108. §-a	a következő	(3) bekezdéssel	egészül	ki:
„(3)	Az (1) bekezdés	 c) pontja	 szerinti	esetben	a szolgálatteljesítés	 alóli	mentesülés	 csak	akkor	engedélyezhető,	
ha a  munkáltatói jogkört gyakorló, vagy az  általa kijelölt személy az  állomány tagja előző évről megmaradt szabadságát,	 a túlszolgálat	 ellentételezését	 biztosító	 pihenőidőt	 és	az éves	szabadságának	 112. §	(1) bekezdésében	
foglaltak	 szerinti	időarányos	 részét	már	kiadta.	Ebben	az  esetben	 a  munkáltatói	 jogkört	gyakorló	 az  általa	
meghatározott	 szabadság	 kezdő	napját	a 112. §	(1) bekezdésétől	 eltérően	a szabadság	 kezdete	előtt	15	napon	belül	
is	közölheti.”
371. §  A	Hjt.	122. §-a	a következő	(8) bekezdéssel	egészül	ki:
„(8)	Az állomány	 tagja	a 108. §	 (1) bekezdés	 c) pontja	 szerinti	esetben	 miniszteri	 rendeletben	 meghatározott	
mértékű	illetményre	jogosult.”
372. §  A	Hjt.	215. §-a	a következő	(2a) bekezdéssel	egészül	ki:„(2a)	A (2) bekezdéstől	 eltérően,	 különleges	 jogrend	idején	az önkéntes	 tartalékos	 katona	a szolgálati	 viszonyát	
egyoldalú	nyilatkozattal	nem	szüntetheti	meg.”
373. §  A	Hjt.	a következő	XXI/B.	Fejezettel	egészül	ki:
„XXI/B. FeJezet
A hvt . 36. § (1) BeKezdés  K) Pont JA szerIntI FeLAd AtBAn  részt  vevő  ÁLL omÁnyr A vonA tKozó  
KüLönös  szABÁL yoK
237/B. §	 Ha	a Honvédség	 a Kormány	 döntése	alapján	a Hvt.	36. §	(1) bekezdés	 k) pontja	 szerinti	feladatban	 részt	
vesz,	a  Kormány	 rendeletében	 az  e  Fejezetben	 foglalt	különös	 szabályok	 alkalmazását	 rendelheti	 el	az  1.  §	
(1) bekezdése	 szerinti	állomány	 tagja	és	–	a 212–222. §-ban	 foglaltakra	 figyelemmel	 –	a tényleges	 szolgálatot	
teljesítő önkéntes tartalékos katona vonatkozásában.
237/C. §	(1)	A más	szervnél	történő	szolgálatteljesítésére	 vonatkozó	 megállapodásban	 az 52/A. §	 (2) bekezdésében	
foglaltakon	 túl,	az 52. §	(1) bekezdésében	 szereplő	 bármely	 kérdésben	 el	lehet	térni,	ide	nem	értve	a más	szerv	
vezetőjének az állomány más szervhez vezényelt tagja tekintetében a szolgálatteljesítésre vonatkozó rendelkezési 
jogát.
(2)	Az 52. §	 (1) bekezdésében	 foglaltaktól	 eltérően	 a más	szervhez	 vezényelt	 hivatásos	 vagy	szerződéses	 katona	
a miniszter döntése alapján egyenruha viselésére köteles.
(3)	A miniszter	 az 51. §	(3) bekezdésétől	 eltérően	 a Hvt.	36. §	(1) bekezdés	 k) pontja	 szerinti	feladatban	 történő	
közreműködés	 időtartama	 alatt	az 51. §	(1) bekezdés	 szerinti	megállapodásban	 dönthet	a rendelkezési	 állományba	
helyezés mellőzéséről is. Ha a  miniszter a  rendelkezési állományba helyezés mellőzéséről döntött, az  állomány 
tagjának	 jogai	és	kötelezettségei	 –	ide	nem	értve	a 113. §	(2) bekezdése	 szerinti	szabadságmegváltást	 –	azonosak	
az  állomány	 46.  §	(1)  bekezdés	 b)  pontja	 szerinti	rendelkezési	 állományba	 helyezett	 tagjának	 jogaival	 és	
kötelezettségeivel.
237/D. §	A	szolgálati	 viszony	a 38. §	(8) bekezdésétől,	 a 68. §	(1) bekezdés	 b) pontjától,	 valamint	 a 78. §	(2) bekezdés	
f)  pontjától	 eltérően	 nem	szűnik	meg	a  törvény	 erejénél	 fogva	az  ott	meghatározott	 kiképzési,	 képzési	és	
vizsgakötelezettség teljesítésének elmulasztása esetén.237/E. §	A	79. §	(1) bekezdésében	 foglaltaktól	 eltérően	az egészségi,	 a pszichikai	 és	a fizikai	alkalmasság	 rendszeres	
ellenőrzési kötelezettségétől el lehet tekinteni.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3743
237/F.  §	 (1)	A  94.  §	 (2)  bekezdésétől	 eltérően	 a  szolgálati	 rend,	valamint	 a  97.  §	 (2)  bekezdésétől	 eltérően	
az  alkalmazott szolgálatteljesítési időkeret tartama munkaköri leírás módosítása nélkül, írásbeli munkáltatói 
döntésben megváltoztatható.
(2)	A szolgálatteljesítési	időbeosztás	öt	napon	belül	és	egy	hétnél	rövidebb	időtartamra	is	közölhető.
(3)	A  101.  §	 (1)  bekezdése	 szerinti	napi	pihenőidőbe	 a  lakásról	 a  szolgálatteljesítési	 helyre	és	az  onnan	 való	
visszautazás	 időtartama	 is	beszámítható.	 A  pihenőidő	 időtartama	 ebben	az  esetben	 sem	lehet	–	a  lakásról	
a szolgálatteljesítési	helyre	és	az onnan	való	visszautazás	időtartamát	levonva	–	kevesebb	hat	óra	időtartamnál.
(4)	Az állomány	 tagja	számára	 a 105. §	 (3) bekezdés	 a)	és	c) pontja	 szerint	elrendelt	 laktanyán	 kívüli	készenléti	
szolgálat	 után	fokozott	 igénybevételi	 illetménypótlék	 nem	jár,	valamint	 a 105. §	 (3) bekezdés	 b)	és	c) pontja	
szerint elrendelt laktanyai készenléti szolgálat után a  fokozott igénybevételi illetménypótlék óránkénti mértéke a honvédelmi illetményalap 0,26%-a.
(5)	A tényleges	 szolgálatot	 teljesítő	önkéntes	 tartalékos	 katona	részére	a 105. §	 (3) bekezdés	 b) pontja	 szerint	
elrendelt laktanyai készenléti szolgálat után fokozott igénybevételi pótlék jár, melynek óránkénti mértéke a honvédelmi illetményalap 0,26%-a.
(6)	A munkáltatói	 jogkört	gyakorló	 az általa	 meghatározott	 szabadság	 kezdő	napját	a 112. §	 (1) bekezdésétől	
eltérően a szabadság kezdete előtt 15 napon belül is közölheti.(7)	Az elrendelt	 őr-,	ügyeleti	és	készenléti	 szolgálat	 esetében	 a 106. §	(1) bekezdésétől	 eltérően	nem	kell	figyelembe	
venni a szolgálat miniszteri rendeletben meghatározott besorolását.237/G.  §	 A	Kit.	3.  §	(7)  bekezdés	 b)  pontja	 szerinti	szakmai	 felsővezető	 –	ha	az  58/A.  §-a	 alapján	szünetel	
a jogviszonya	 –	az 58/C. §-ban	 meghatározottakon	 túlmenően	 a feladatai	 ellátása	során	jogosult	egyenruhát	 viselni,	
a miniszter	előzetes	egyetértése	esetén.”
374. §  A	Hjt.	238. §	(1) bekezdése	a következő	h) ponttal	egészül	ki:(Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg)
„h)	a XXI/B.	Fejezet	szerinti	különös	szabályok	alkalmazásának	bevezetését.”
375. §  A	Hjt.	247/I. §	a következő	(5) bekezdéssel	egészül	ki:
„(5)	A  (4)  bekezdést	 a  gyakorlatnak	 nem	minősülő,	 tartós	igénybevétel	 esetén	is	alkalmazni	 kell.	Tartós	
igénybevételnek minősül a  szolgálati feladatra vezénylés időtartama alatt a  legalább hét napig tartó, egymást 
folyamatosan váltó feladatvégrehajtás és rendelkezésre állás, ha a rendelkezésre állás helyét a munkáltatói jogkört 
gyakorló	 határozza	 meg.	A szolgálati	 feladatra	 vezénylés	 időtartama	 alatt	nem	alkalmazható	 a 107. §	(2) bekezdése	
arra	a laktanyai	 készenléti	 szolgálatra,	 amikor	a munkáltatói	 jogkört	gyakorló	 a Hvt.	36. §	(1) bekezdés	 k) pontjára	
figyelemmel a  rendelkezésre állás helyét kizárólag annak érdekében határozza meg, hogy az  állomány vezényelt 
tagjának	meghatározott	időpontban	történő	szolgálatba	lépése	biztosított	legyen.”
376. §  A Hjt.
a)	 46. §	 (1) bekezdés	 b) pontjában	 az „51. §	(3) bekezdésében” 	szövegrész	 helyébe	az „51. §	(3) bekezdésében	 és	
a 237/C. §	(3) bekezdésében” 	szöveg,
b)	 51. §	 (3) bekezdésében	 a „szolgálatteljesítés	 nem	haladja”	szövegrész	 helyébe	a „szolgálatteljesítés	 –	e törvény	
eltérő	rendelkezése	hiányában	–	nem	haladja” 	szöveg
lép.
377. §  Hatályát	veszti	a Hjt.	49. §	(3) bekezdése.
107. Egyes állami és önkormányzati ingatlanok ingyenes tulajdonba adásáról, valamint 
a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXVIII. törvény módosítása
378. §  Hatályát veszti az  egyes állami és önkormányzati ingatlanok ingyenes tulajdonba adásáról, valamint 
a  hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának 
biztosításáról szóló 2011. évi CLXX. törvény módosításáról szóló 2013. évi CXVIII. törvény 1.  mellékletében foglalt 
táblázat 232. sora.3744	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
108. A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás 
végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény módosítása
379. §  A	Bv.	tv.	V.	Fejezete	a következő	alcím	címmel	és	91/A. §-sal	egészül	ki:
„Egészségügyi elkülönítés a befogadási eljárásban
91/A. §	A	befogadást	 követően	 –	az egészségügyi	 szakterület	 javaslatára	 –	a bv.	intézet	parancsnokának	 írásbeli	
intézkedése	alapján	az elítélt	a befogadó	részlegen	tizennégy	napra	egészségügyi	okból	elkülöníthető.”
380. §  A	Bv.	tv.	313. §-a	a következő	(4a) bekezdéssel	egészül	ki:
„(4a)	Ha	a  pártfogolt	 magatartásáról	 a  személyes	 kapcsolattartás	 keretében	 szerzett	 tapasztalatok	 alapján	
az  állapítható meg, hogy a  pártfogó felügyelet eredményes végrehajtása így is biztosítható, a  pártfogó felügyelő vagy a büntetés-végrehajtási pártfogó felügyelő a pártfogolt kapcsolattartási kötelezettsége teljesítésének módját 
telefon vagy egyéb elektronikus kapcsolattartás útján is meghatározhatja. A  pártfogó felügyelő vagy a  büntetés-
végrehajtási pártfogó felügyelő a  pártfogolt magatartásának megváltozására figyelemmel az  intézkedést 
visszavonhatja.”
109. A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 
2015. évi XLII. törvény módosítása
381. §  A	Hszt.	a következő	XXXI/A.	Fejezettel	egészül	ki:
„XXXI/A. FeJezet
Az egészségügy I vÁLsÁ gheL yzetre  vonA tKozó  KüLönös  szABÁL yoK
339/A.  §	 (1)	Az  egészségügyi	 válsághelyzet	 idején	a  Kormány	 dönthet	 a  hivatásos	 állomány	 vonatkozásában	
a (2) bekezdésben,	 a rendvédelmi	 igazgatási	 alkalmazotti	 állomány	 vonatkozásában	 a (3) bekezdésben	 foglalt	
különös szabályok alkalmazásának bevezetéséről.
(2)	Egészségügyi	válsághelyzet	idején
a)	a szolgálati	 elöljáró	a szolgálatteljesítési	 időbeosztást	 a 135. §	 (6) bekezdésétől	 eltérően	 a szolgálatba	 lépést	
megelőző egy héten belüli időpontban is közölheti a hivatásos állomány tagjával,b)	a  136.  §	 (3)  bekezdésében	 foglaltaktól	 eltérően	 a  hivatásos	 állomány	 tagjánál	 a  napi	legalább	 nyolc	óra	
egybefüggő pihenőidőbe a lakásról a szolgálatteljesítési helyre utazás és az onnan való visszautazás időtartama is beszámítható azzal, hogy az utazás nélkül számított időtartam ebben az esetben sem lehet rövidebb hat óránál,
c)	az  állományilletékes	 parancsnok	 a  hivatásos	 állomány	 tagjának	 szolgálatteljesítési	 időrendjét	 írásban	
módosíthatja, e tekintetben nem szükséges a munkaköri leírás módosítása.
(3)	A  (2)  bekezdés	 b)	és	c)  pontjában	 foglaltakat	 a  rendvédelmi	 igazgatási	 alkalmazottak	 vonatkozásában	 is	
megfelelően	alkalmazni	kell.”
382. §  A	Hszt.	a következő	340/B. §-sal	egészül	ki:„340/B.  §	 Felhatalmazást	 kap	a  Kormány,	 hogy	rendeletben	 elrendelje	 az  egészségügyi	 válsághelyzet	 idején	
a  hivatásos állományra és a  rendvédelmi igazgatási alkalmazotti állományra vonatkozó különös szabályok alkalmazásának	bevezetését.”
110. A büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosítása
383. §  A	Be.	47. §-a	a következő	(1a)	és	(1b) bekezdéssel	egészül	ki:
„(1a)	Az (1) bekezdés	 c) pontja	 alkalmazásában	 az idézés	 vagy	az értesítés	 113. §	(3) bekezdése	 szerinti	sürgős,	illetve	
113. §	(4) bekezdése	 szerint	történő	kibocsátása	 esetén	a kijelölt	védő	akkor	minősül	elérhetetlennek,	 ha	a nyomozó	
hatóság vagy az ügyészség a jogszabályban meghatározott kapcsolatfelvételi lehetőségek útján egy óra alatt nem 
tud kapcsolatba lépni a kijelölt védővel.
(1b)	Az (1) bekezdés	szerint	kirendelt	helyettes	védő	jelenléte	az eljárási	cselekményen	kötelező.”
384. §  A	Be.	49. §	(4)	és	(5) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezések	lépnek:
„(4)	A helyettes	 védő	kirendelésére	 a védő	kirendelésére	 vonatkozó	 rendelkezéseket	 kell	alkalmazni	 azzal,	hogy	
az  eljáró védőt a  kirendelő bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság jelöli ki. Helyettes védőként az  eljárási 
cselekményen jelen lévő, más bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személy vagy terhelt MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3745
védőjeként eljáró ügyvéd is kijelölhető, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható 
személyek vagy terheltek érdekei nem ellentétesek.
(5)	A  helyettes	 védő	kirendelésének	 hatálya	a  védő	távollétében	 lefolytatott	 eljárási	cselekmény	 befejezéséig	
tart.	A 47. §	(1) bekezdése	 esetén	a helyettes	 védő	a nyomban	 egymást	 követően	 tartott	eljárási	cselekményeken	
mindaddig eljárhat, amíg a  kirendelt védő meg nem jelenik vagy nem lép kapcsolatba az  eljáró ügyészséggel, 
nyomozó	hatósággal.”
385. §  A	Be.	73. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„73. §	(1)	A bíróság,	az ügyészség,	illetve	a nyomozó	hatóság	ügygondnokot	rendel	ki,	ha
a)	a  polgári	 jog	szabályai	 szerint	teljes	cselekvőképességgel	 nem	rendelkező	 terheltnek,	 bűncselekmény	
elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személynek, sértettnek, vagyoni érdekeltnek vagy egyéb érdekeltnek 
nincs törvényes képviselője vagy a törvényes képviselő személye nem állapítható meg,
b)	a terheltnek,	 a bűncselekmény	 elkövetésével	 megalapozottan	 gyanúsítható	 személynek,	 a sértettnek,	 a vagyoni	
érdekeltnek vagy az egyéb érdekeltnek nincs olyan törvényes képviselője, akire nem állapítható meg kizárási ok,c)	a törvényes	képviselő	a jogainak	gyakorlásában	akadályozva	van,	vagy
d)	az őt	érintő	eljárási	cselekmény	 időpontjában	 ismeretlen	 helyen	tartózkodó	 sértettnek,	 vagyoni	érdekeltnek	 vagy	
egyéb érdekeltnek nincs sem törvényes képviselője, sem meghatalmazott képviselője.(2)	A bíróság,	 az ügyészség,	 illetve	a nyomozó	 hatóság	 ügygondnokként	 ügyvédet	 rendelhet	 ki.	A kirendelés	
hatályára	 az (1) bekezdés	 a)–c) pontja	 esetén	a 48. §	(1) bekezdését,	 az (1) bekezdés	 d) pontja	 esetén	a 49. §	
(5) bekezdését	kell	alkalmazni.(3)	Az  ügygondnok	 kirendelése	 ellen	nincs	helye	jogorvoslatnak.	 A  képviselt	 személy	 –	indokoltan	 –	más	
ügygondnok kirendelését indítványozhatja. Az  indítványról az  a  bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság dönt, amely előtt az eljárás folyamatban van.
(4)	A kirendelt	 ügygondnok	 indokolt	 esetben	 indítványozhatja	 a felmentését	 a kirendelés	 alól.	Az indítványról	
az a bíróság, ügyészség vagy nyomozó hatóság dönt, amely előtt az eljárás folyamatban van.(5)	A vádemelés	előtt	az ügyészség,	a vádemelés	után	a bíróság	a törvényes	képviselőt	kizárja	az eljárásból,	ha
a)	megalapozottan	 feltehető,	 hogy	a törvényes	 képviselő	 a bűncselekményt	 az általa	 képviselt	 terhelttel	 vagy	
bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható személlyel együtt követte el, vagy
b)	a törvényes	képviselő	érdekei	az általa	képviselt	személy	érdekeivel	ellentétesek.
(6)	A vádemelés	 előtt	az (5) bekezdés	 a) pontjában	 meghatározott	 esetben	 a törvényes	 képviselőt	 a nyomozó	
hatóság is kizárhatja az eljárásból.(7)	Ha	az ügygondnok	 kirendelésére	 okot	adó	körülmény	 az eljárás	 folyamán	 megszűnik,	 a bíróság,	 az ügyészség,	
illetve a nyomozó hatóság az ügygondnokot a kirendelés alól felmenti.(8)	Az ügygondnokot	 a büntetőeljárásban	 a törvényes	 képviselő	 jogállása	 illeti	meg.	Az ügygondnok	 kizárására	
a  törvényes képviselő kizárására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A  terheltet vagy a  bűncselekmény elkövetésével	 megalapozottan	 gyanúsítható	 személyt	 képviselő	 ügygondnok	 kizárására	 a 43. §	(1) bekezdését	 is	
megfelelően alkalmazni kell.
(9)	Ha	a bíróság,	 az ügyészség	 vagy	a nyomozó	 hatóság	a kirendelt	 ügygondnokot	 felmenti	 vagy	kizárja,	és	ezzel	
egyidejűleg	új	ügygondnokot	rendel	ki,	a 48. §	(3)–(6) bekezdését	megfelelően	alkalmazni	kell.(10)	Az ügygondnok	a közreműködéséért	díjra	és	költségeinek	megtérítésére	is	jogosult.”
386. §  A	Be.	360. §	(2)–(4) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezések	lépnek:
„(2)	Az ügyészség	 és	a nyomozó	 hatóság	gondoskodik	 arról,	hogy	a jegyzőkönyv	 hitelesítése	 előtt	annak	tartalmát	
a  jogszabályban meghatározott, az  eljárási cselekményen jelen lévő büntetőeljárásban részt vevő személy (a  továbbiakban:	 hitelesítésben	 való	közreműködésre	 köteles	személy)	 megismerje.	 Ha	a  hitelesítésben	 való	
közreműködésre köteles személy a jegyzőkönyv tartalmának megismerését megtagadja, úgy kell tekinteni, mint aki 
a jegyzőkönyv hitelesítésében való közreműködést tagadta meg.
(3)	Az észrevétlenül	 nem	megváltoztatható	 módon	lezárt	jegyzőkönyvet	 az eljárási	 cselekményt	 végző	ügyész	
vagy nyomozó hatóság tagja a  hitelesítésben való közreműködésre köteles személlyel együtt jogszabályban meghatározott módon hitelesíti.
(4)	Ha	a hitelesítésben	 való	közreműködésre	 köteles	személy	a jegyzőkönyv	 hitelesítésében	 való	közreműködést	
megtagadja, a  megtagadás tényét és annak közölt vagy ismert indokát jogszabályban meghatározott módon rögzíteni	kell.”3746	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
387. §  A	Be.	527. §	(2) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(2)	Az (1) bekezdésben	 meghatározott	 eseteken	 kívül	az egyesbíró	 vagy	a tanács	elnöke	hivatalból	 vagy	indítványra	
a  tanú korábban tett vallomásának lényegét ismerteti, a  vallomását felolvassa vagy a  jegyzőkönyvvezetővel felolvastatja,
a)	annak	érdekében,	hogy	a 163. §	(4) bekezdés	c) pontjának	alkalmazhatóságát	tisztázza,	vagy
b)	ha	a tanú	vallomása	 szükséges	 a bizonyításhoz,	 de	a tanú	tárgyaláson	 történő	kihallgatása	 nem	indokolt,	 azt	
a bíróság	sem	tartja	szükségesnek,	és	azt	az ügyész,	a vádlott	vagy	a védő	sem	indítványozza.”
388. §  A	Be.	643. §	(4) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„(4)	Ha	a perújítási	 indítványt	 a bíróságnál	 terjesztették	 elő,	a bíróság	 azt	az alapügy	 bírósági	ügyirataival	 együtt,	
a  642.  §-ban	 meghatározott	 intézkedések	 megtétele	 érdekében	 megküldi	 az  ügyészségnek.	 Az  ügyészség	
az alapügy	 ügyiratait	 a nyilatkozatával	 együtt	egy	hónapon	 belül	visszaküldi	 a bíróságnak.	 Ha	az ügyészség	 a 642. §	
(6) bekezdése	alapján	perújítási	nyomozást	rendelt	el,	a határidőt	a perújítási	nyomozás	elvégzésétől	kell	számítani.”
389. §  A	Be.	49.  §	(3)  bekezdésében	 a „nem	tarthat”	szövegrész	 helyébe	 a „nem	tarthat,	kivéve,	ha	a  terhelt	 ehhez	
hozzájárul” 	szöveg	lép.
390. §  Hatályát	veszti	a Be.	262. §	(1) bekezdés	a)	és	b) pontja.
111. A honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló 2018. évi CXIV. törvény módosítása
391. §  A	Haj.	tv.	21. §-a	a következő	(1a) bekezdéssel	egészül	ki:„(1a)	Az (1) bekezdés	a) pontjától	eltérően	különleges	jogrend	ideje	alatt	nem	szűnik	meg	a honvédelmi	alkalmazotti	
jogviszony a  kinevezésben foglalt határozott idő lejártával, kivéve, ha a  munkáltatói jogkör gyakorlója írásban 
– legkésőbb	a jogviszony	megszűnésének	napján	–	így	rendelkezik,	és	azt	közli	a honvédelmi	alkalmazottal.”
392. §  A	Haj.	tv.	51. §-a	a következő	(5a)	és	(5b) bekezdéssel	egészül	ki:
„(5a)	Ha	a honvédelmi	 alkalmazott	 az Mt.	55. §	(1) bekezdés	 j) pontja	 szerint	mentesül	 a rendelkezésre	 állási	és	
munkavégzési kötelezettség alól, akkor erre az időtartamra távolléti díjának miniszteri rendeletben meghatározott mértékű	 részére	jogosult.	 A honvédelmi	 alkalmazott	 és	a munkáltató	 az Mt.	146. §	(2) bekezdésétől	 eltérően	 ezzel	
összefüggésben eltérő megállapodást nem köthet.
(5b)	Az  (5a)  bekezdés	 szerinti	esetben	 a  rendelkezésre	 állási	és	a  munkavégzés	 alóli	mentesülés	 csak	akkor	
engedélyezhető, ha a  munkáltatói jogkört gyakorló, vagy az  általa kijelölt személy a  honvédelmi alkalmazott éves	szabadságának	 időarányos	 részét	–	az Mt.	122. §	(1)–(3) bekezdésében	 foglaltak	 szerint	–	már	kiadta.	Ebben	
az esetben	az Mt.	122. §	(4) bekezdése	nem	alkalmazható.”
393. §  A	Haj.	tv.	a következő	 VI/A.	Fejezettel	egészül	ki:
„vI/A. FeJezet
A hvt . 36. § (1) BeKezdés  K) Pont JA szerIntI FeLAd AtBAn  részt  vevő  honvédeLmI 
ALKALmAzott AKr A vonA tKozó  KüLönös  szABÁL yoK
92/A. §	Ha	a Magyar	 Honvédség	 a Kormány	 döntése	alapján	a Hvt.	36. §	(1) bekezdés	 k) pontja	 szerinti	feladatban	
részt	vesz,	a  Kormány	 rendeletében	 az  e  Fejezetben	 foglalt	különös	 szabályok	 alkalmazását	 rendelheti	 el	
a honvédelmi alkalmazottak vonatkozásában.92/B.  §	 (1)	A  honvédelmi	 alkalmazotti	 jogviszony	 esetében	 az  Mt.	104.  §	(1)  bekezdésétől	 eltérően	 napi	
pihenőidőként	 legalább	 8	órát	kell	biztosítani.	 A napi	pihenőidőbe	 a lakásról	 a munkavégzési	 helyre	és	az onnan	
való	visszautazás	 időtartam	 is	beszámítható,	 de	a pihenőidő	 időtartama	 ebben	az esetben	 sem	lehet	–	a lakásról	
a szolgálatteljesítési	helyre	és	az onnan	való	visszautazás	időtartamát	levonva	–	kevesebb	hat	óra	időtartamnál.(2)	A honvédelmi	alkalmazotti	jogviszony	esetében	a heti	pihenőnapok	havonta	összevontan	is	kiadhatók.
(3)	A honvédelmi	alkalmazottak	éves	kötelező	honvédelmi	továbbképzésétől	el	lehet	tekinteni.
(4)	Az  Mt.	97.  §	(4)	és	(5)  bekezdésétől	 és	az  Mt.	110.  §	(6)  bekezdésétől	 eltérően	 a  munkaidő-beosztás	 és	
a rendelkezésre állás tartama öt napon belül és egy hétnél rövidebb időtartamra is közölhető.
(5)	A honvédelmi	 alkalmazott	 részére	az Mt.	110. §-a	 szerint	elrendelt	 készenlét	 idejére	illetménypótlék	 nem	jár,	
ide	nem	értve	az egészségügyi	 tevékenység	 végzésének	 egyes	kérdéseiről	 szóló	2003.	évi	LXXXIV.	törvény	4. §	
a)–c) pontjának	hatálya	alá	tartozó	honvédelmi	alkalmazottat.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3747
(6)	A munkáltató	 a honvédelmi	 alkalmazottat	 az Mt.	53. §	(2) bekezdésében	 meghatározott	 mértéknél	 hosszabb	
időtartamban is a kinevezéstől eltérően foglalkoztathatja.
(7)	Az  Mt.	122.  §	(4)  bekezdésétől	 eltérően	 a  munkáltató	 az  általa	 meghatározott	 szabadság	 kezdő	napját	
a szabadság	kezdete	előtt	15	napon	belül	is	közölheti	a honvédelmi	alkalmazottal.”
394. §  A	Haj.	tv.	15.	alcíme	a következő	92/C. §-sal	egészül	ki:„92/C. §	 Felhatalmazást	 kap	a Kormány,	 hogy	rendeletben	 elrendelje	 a VI/A.	Fejezet	szerinti	különös	szabályok	
alkalmazását.”
395. §  A	Haj.	tv.	93. §	15. pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
(Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg)
„15.	a honvédelmi	 alkalmazottak	 illetményének	 folyósítására,	 az 51. §	(5a) bekezdése	 szerinti	illetmény	 mértékére,	
illetve	a teljesítményjuttatásra	vonatkozó	részletes	szabályokat.”
396. §  A	Haj.	tv.	21. §	(5) bekezdésében	 a „jogrend	 kihirdetése” 	szövegrész	 helyébe	 a „jogrend,	 illetve	veszélyhelyzet	
kihirdetése” 	szöveg	lép.
112. A büntetőeljárásról szóló törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló  
2020. évi XLIII. törvény eltérő tartalommal hatályba lépő rendelkezései
397. §  Nem lép hatályba a  büntetőeljárásról szóló törvény és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2020. évi 
XLIII. törvény
a)	 147. §-a,
b)	 148. §-a,
c)	 152. §-a,
d)	 182. §-a,
e)	 210. §-a,
f)	 229. §-a,
g)	 271. §	12. pontja,
h)	 273. §	12. pontja.
Iv. FeJezet
A hA tósÁ gI engedéL yezéseK  Közös sz ABÁL yAI
113. Általános rendelkezések
398. § (1)	 E fejezet	hatálya
a)	 a kormányzati	igazgatási	szerv,
b)	 a  kormányzati	 igazgatási	 szerv	irányítása	 vagy	felügyelete	 alatt	álló,	közigazgatási	 hatósági	 hatáskör	
gyakorlásáraba)	 kijelölt	szerv	vagy	szervezet,
bb)	 feljogosított	személy,
c)	 az államigazgatási	hatáskörben	eljáró	jegyzőhatáskörébe tartozó engedélyezésekre terjed ki.
	 (2)	 E fejezet	hatálya	nem	terjed	ki
a)	 az általános	 közigazgatási	 rendtartásról	 szóló	2016.	évi	CL.	törvény	(a továbbiakban:	 Ákr.)	hatálya	alá	nem	
tartozó engedélyezésekre,
b)	 azokra	 az ügyekre,	 amelyekben	 a kérelmezett	 jog	Magyarország	 nemzetközi	 jogi	kötelezettségei,	 valamint	
az Európai	Unió	kötelező	jogi	aktusai	alapján	kizárólag	engedéllyel	gyakorolható,
c)	 a pénzbeli	vagy	természetbeni	ellátások	megállapítására	irányuló	ügyekre,d)	 azokra	az engedélyezésekre,	amelynek	tárgya	valamely	jogosultság	mértékének	megállapítása,
e)	 az automatikus	döntéshozatallal	intézhető	ügyekre,3748	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
f)	 a  hatósági	 bizonyítvány	 és	hatósági	 igazolvány	 kiadására,	 valamint	 hatósági	 nyilvántartásba	 történő	
bejegyzésre irányuló ügyekre, és
g)	 azokra	az ügyekre,	amelyekben	jogszabály	hatósági	szerződés	kötését	teszi	lehetővé	vagy	kötelezővé.
	 (3)	 E fejezet	 alkalmazásában	 engedély	 valamennyi	 olyan,	az Ákr.	szerinti	kérelemre	 indítható	 eljárást	lezáró	döntés,	
amely az  ügyfél számára valamely tevékenység végzését lehetővé teszi, vagy részére valamely jog gyakorlását 
biztosítja.
	 (4)	 Az e fejezetben	meghatározott	bejelentésre	az e fejezetben	meghatározott	eltérésekkel	alkalmazni	kell	az Ákr.
a)	 jogszerűség	elvére,
b)	 hatékonyság	elvére,
c)	 hatósági	ügy	fogalmára,d)	 hatóságra,
e)	 ügyfélre,
f)	 eljárási	képességre	és	képviseletre,
g)	 eljárási	kötelezettségre,
h)	 illetékességre,
i)	 hatáskör	és	illetékesség	vizsgálatára,	valamint	az azzal	kapcsolatos	vitára,
j)	 nyelvhasználatra,
k)	 kizárásra,
l)	 adatkezelésre	és	adatok	zárt	kezelésére,m)	 eljárás	irataiba	való	betekintésre,
n)	 kérelemre,
o)	 határidő	számítására,
p)	 tényállás-tisztázásra,
q)	 döntés	tartalmára,	formájára,	véglegességére,	közlésére	és	kijavítására
vonatkozó szabályait.
	 (5)	 Az e fejezet	szerinti	bejelentés	alapján	történő	joggyakorlás	lehetőségét	törvény	nem	zárhatja	ki.	 (6)	 Az ügyfél	 dönthet	 úgy,	hogy	a tevékenységet	 az e fejezet	 szerinti	bejelentés	 helyett	engedély	 alapján	kívánja	
végezni. Ha az ügyfél bejelentés helyett engedélykérelmet terjeszt elő, e fejezet rendelkezései az adott ügyben nem 
alkalmazhatók.
399. § (1)	 Az  e  fejezet	 szerinti	bejelentési	 lehetőség	 igénybevétele,	 továbbá	 az  az	alapján	folytatott	 tevékenység	 során	
a  bejelentő a  hatósággal és az  egyéb érintettekkel a  legszorosabb együttműködésre köteles. A  bejelentő –	függetlenül	 attól,	hogy	az  engedélyezésre	 vonatkozó	 jogszabály	 a  kérelem	 kötelező	 elemeként	 előírja-e  –	
a  hatósággal haladéktalanul köteles mindazt az  információt megosztani, amely az  engedélyezési eljárás szükségességének megítéléséhez, illetve az ellenőrzés gyors és eredményes lefolytatásához szükséges.
	 (2)	 A bejelentés	 megtétele	 és	a tevékenység	 folytatása	 során	a bejelentő	 köteles	jóhiszeműen	 és	tisztességesen	 eljárni.	
A bejelentéssel szerzett jog gyakorlása nem sértheti más ügyfél vagy a közösség jogait.
	 (3)	 A bejelentés	nem	irányulhat	a hatóság	megtévesztésére.
114. Az ellenőrzött bejelentés
400. § (1)	 Az engedélyköteles	 tevékenység	 –	a (2) bekezdésben	 foglalt	kivétellel	 –	engedély	 helyett	ellenőrzött	 bejelentés	
(e fejezet	alkalmazásában	a továbbiakban:	bejelentés)	alapján	folytatható.
	 (2)	 A Kormány	 rendeletben	 határozza	 meg	azokat	az ügyeket,	 amelyekben	 a bejelentés	 kizárt,	és	a tevékenység	
kizárólag engedély alapján végezhető.
115. A bejelentés megtétele
401. § (1)	 A bejelentést	az engedélykérelemre	jogszabályban	előírt	adattartalommal	kell	benyújtani.
	 (2)	 A bejelentéshez	 mellékelni	 kell	az engedélykérelem	 jogszabályban	 előírt	mellékleteit.	 A bejelentéshez	 okiratot	kell	
mellékelni, amelyben a bejelentőa)	 tájékoztatást	ad	a joggyakorlás	által	érintett	további	ügyfelek	személyéről,	és
b)	 nyilatkozik	 arról,	hogy	a további	 ügyfeleket	 a bejelentés	 benyújtásának	 szándékáról,	 a benyújtás	 időpontjáról	
és az eljáró hatóságról tájékoztatta.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3749
	 (3)	 A  bejelentés	 kizárólag	 elektronikus	 úton	tehető	meg.	E  fejezet	 alkalmazásában	 elektronikus	 úton	megtett	
bejelentésnek minősül az  ügyfélkapu útján, elektronikus űrlap útján, általános célú elektronikus kérelem űrlap 
szolgáltatás útján, valamint e-mail útján megtett bejelentés is. Ha jogszabály az  engedélyezésre az  elektronikus 
benyújtás valamely módját vagy módjait kizárólagosan előírja, a  bejelentést csak azon a  módon vagy módokon 
lehet megtenni.
	 (4)	 Az e-mail	útján	tett	bejelentést	a hatóság	hivatalos	honlapján	közzétett	e-mail	címre	kell	megküldeni.	 (5)	 A bejelentésért	 az engedélyezés,	 valamint	 a kapcsolódó	 szakhatósági	 eljárások	 igazgatási	 szolgáltatási	 díjának	
(a továbbiakban:	díj)	50%-át	kell	megfizetni.
	 (6)	 Ha	 a bejelentő	 a díjat	nem	vagy	hiányosan	 fizette	meg,	a hatóság	 határidővel	 felhívja	a díjfizetési	 kötelezettségének	
teljesítésére.
	 (7)	 A díjon	felül	felmerülő	további	költségeket	az előlegezi	és	viseli,	akinél	azok	felmerültek.	 (8)	 Ha	 az engedély	 kiadásához	 törvény	vagy	kormányrendelet	 szakhatósági	 állásfoglalás	 beszerzését	 írja	elő,	az eljáró	
hatóság a bejelentést a szakhatóság részére azonnal megküldi.
116. A bejelentés visszautasítása
402. § (1)	 Ha	a bejelentés	 nem	tartozik	e fejezet	 hatálya	alá,	vagy	a bejelentő	 a bejelentést	 nem	elektronikus	 úton	terjeszti	
elő,	a hatóság	 a bejelentést	 a 404. §	 (1) bekezdése	 szerinti	határidőn	 belül	visszautasítja,	 és	a megfizetett	 díjat	
visszatéríti.
	 (2)	 A  hatóság	 visszautasítja	 a  bejelentést,	 ha	a  bejelentő	 a  hatóság	 díjfizetésre	 irányuló	 felhívásában	 foglaltakat	
határidőben nem teljesíti.
117. A bejelentés engedélyezésre utalása
403. § (1)	 A hatóság	 a 404. §	(1) bekezdése	 szerinti	határidő	 letelte	előtt	–	hiánypótlási	 felhívás	kibocsátása	 nélkül	–	végzéssel	
a bejelentés engedélyezési eljárásban történő elbírálásáról rendelkezik, haa)	 a tevékenység	a 400. §	(2) bekezdése	szerinti	kormányrendelet	alapján	nem	végezhető	bejelentéssel,
b)	 megállapítható,	hogy	az engedély	megadásának	jogszabályban	előírt	feltételei	hiányoznak,
c)	 az alábbi	közérdekek	várható	vagy	közvetlen	sérelmének	veszélye	áll	fenn:
ca)	 az élet,	a testi	épség	és	az egészség	védelme,cb)	 a tevékenység	 jellegére,	 illetve	hatására	figyelemmel	 a károkozás	 vagy	a katasztrófák	 bekövetkezése,
cc)	 a közbiztonság,	vagycd)	 más	nyomós	közérdek,
d)	 az engedélyezési	eljárásban	az eljárás	felfüggesztésének	lenne	helye,
e)	 a  bejelentés	 tárgya	vagy	a  bejelentő	 nem	azonosítható,	 illetve	a  bejelentés	 hiányos	–	ide	nem	értve	
a díjfizetés	elmulasztását	vagy	a díj	hiányos	megfizetését	–,
f)	 a bejelentés	 visszaélésszerű	 joggyakorlást	 valósít	meg,	vagy	arra	vonatkozóan	 megalapozott	 következtetést	
lehet levonni.
	 (2)	 A végzést	 az egyszerűsített	 döntésre	 vonatkozó	 előírások	 szerint	kell	megindokolni,	 továbbá	 abban	tájékoztatást	
kell	adni	az (5) bekezdésben	foglaltakról.	A végzéssel	szemben	nincs	helye	jogorvoslatnak.
	 (3)	 Az eljáró	 hatóság	a végzést	 abban	az esetben	 is	meghozza,	 ha	ezt	a szakhatóság	 az (1) bekezdés	 szerinti	okból	
kezdeményezi.
	 (4)	 A végzés	közlését	követően	a hatóság	engedélyezési	eljárást	folytat	le.	 (5)	 A (4) bekezdés	szerinti	eljárásban
a)	 a bejelentést	kérelemnek	kell	tekinteni,b)	 az  ügyintézési	 határidő	 kezdőnapja	 a  bejelentést	 követő	nap	azzal,	hogy	az  ügyintézési	 határidő	
az engedélyezéshez képest öt nappal meghosszabbodik,
c)	 a díjat	a jogszabályban	megállapított	díj	100%-ára	kell	kiegészíteni.3750	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
118. A tevékenység megkezdése a bejelentést követően
404. § (1)	 Ha	nem	kerül	sor	a bejelentés	 visszautasítására	 vagy	engedélyezési	 eljárásra	utalására,	 a kérelmező	 a tevékenységet	
a  bejelentést követő tizenötödik napot követő naptól jogosult megkezdeni. Ha a  bejelentés áttételére kerül 
sor, az  áttételt elrendelő hatóság tájékoztatja a  bejelentőt arról, hogy a  határidő az  eljárásra hatáskörrel és 
illetékességgel rendelkező hatósághoz történő áttétel napját követő napon kezdődik.
	 (2)	 Az  (1)  bekezdés	 szerint	megkezdett	 tevékenység	 az  engedélyre	 jogszabályban	 meghatározott	 leghosszabb	
hatályossági idő végéig folytatható.
	 (3)	 A bejelentő	 kérelmére	 a hatóság	 az (1) bekezdés	 szerinti	joghatás	 beálltáról	 a bejelentőt	 értesíti.	Az értesítés	
iránti	kérelem	akár	a bejelentéssel	 egyidejűleg,	 akár	azt	követően	 a (2) bekezdés	 szerinti	hatályossági	 idő	végéig	
előterjeszthető.
	 (4)	 A bejelentés	alapján	történő	joggyakorlás	a felügyeleti	díjjal	kapcsolatos	kötelezettségeket	nem	érinti.
119. Döntés a kapcsolódó kötelezettségekről
405. § (1)	 Ha	a tevékenység	 bejelentés	 alapján	folytatható,	 azonban	 jogszabály	 előírása	alapján	az engedélyben	 kötelezettség	
előírásáról	 vagy	tény	megállapításáról	 –	így	különösen	 valamely	 adatszolgáltatási	 kötelezettség,	 további	eljárások	
megindításával	 kapcsolatos	 kötelezettség,	 fizetési	kötelezettség	 (a továbbiakban:	 kapcsolódó	 kötelezettség)	 –	is	
rendelkezni kell, a tevékenység megkezdésének nem akadálya a kapcsolódó kötelezettség megállapításának hiánya.
	 (2)	 A kapcsolódó	 kötelezettségről	 a hatóság	 a 404. §	(1) bekezdése	 szerinti	joghatás	 beálltát	követő	nyolc	napon	belül	
hivatalból döntést hoz.
120. A közérdek érvényre juttatása
406. § (1)	 A  tevékenység	 megkezdésekor	 és	annak	végzése	 során	a  bejelentőnek	 a  tevékenység	 végzésére	 vonatkozó	
jogszabályi feltételeknek meg kell felelnie.
	 (2)	 A  bejelentő	 a  tevékenysége	 szakszerűségéért	 és	jogszerűségéért	 felelősséggel	 tartozik,	 amelynek	
kockázatbecslés-alapú	ellenőrzésére	(a továbbiakban:	ellenőrzés)	a hatóság	kiemelt	figyelmet	fordít.
	 (3)	 A hatóság	 a bejelentés	 alapján	végzett	tevékenységet	 a (2) bekezdésre	 figyelemmel	 szükség	 szerint	ellenőrzi,	
amelybe a szakhatóság bevonható. A szakhatóság a hatáskörének keretei között önállóan is végezhet ellenőrzést.
	 (4)	 Ha	az ellenőrzés	szabálytalanságot	tár	fel,	a hatóság	–	a hatáskörébe	tartozó	egyéb	intézkedéseken	felül	–
a)	 jogosult	a tevékenységet	megtiltani	vagy	a tevékenységtől	való	eltiltást	alkalmazni,
b)	 kötelezheti	a bejelentőt	a szabályszerű	joggyakorlásra.
121. Felhatalmazás és átmeneti rendelkezések
407. § (1)	 Felhatalmazást	 kap	a  Kormány,	 hogy	rendeletben	 állapítsa	 meg	azokat	az  ügyeket,	 amelyekre	 vonatkozóan	
az e fejezet szerinti bejelentés nem alkalmazható.
	 (2)	 A  veszélyhelyzet	 alatti	engedélykötelezettségről,	 valamint	 az  ellenőrzött	 bejelentésről	 szóló	191/2020.	 (V.	8.)	
Korm. rendelet szerinti bejelentés alapján gyakorolt tevékenységek változatlanul továbbfolytathatók azzal, hogy a közérdek érvényre juttatására e fejezetet kell alkalmazni.
	 (3)	 Az e fejezet	 hatálybalépésétől	 2020.	december	 31-ig	terjedő	időszakban	 megindult	 engedélyezési	 eljárásokban	
–	feltéve,	hogy	a kérelem	 benyújtásától	 számított	 nyolc	napon	belül	nem	merül	fel	a kérelem	 visszautasításának,	
az  eljárás	 megszüntetésének,	 felfüggesztésének	 vagy	a  kérelem	 elutasításának	 szükségessége,	 illetve	a  403.  §	
szerinti	körülmény	 –	a hatóság	 felhívja	a kérelmező	 figyelmét	 arra,	hogy	a tevékenység	 engedély	 helyett	bejelentés	
alapján is végezhető. A  figyelemfelhívás kiterjed a  bejelentés intézésének teljes körű ismertetésére, ideértve 
a közérdek érvényre juttatása körében alkalmazandó szabályokat is.
	 (4)	 Ha	 a  kérelmező	 a  (3)  bekezdés	 szerinti	felhívásban	 foglalt	határidőben	 úgy	nyilatkozik,	 hogy	a  kérelmét	
bejelentésként	 kéri	kezelni,	úgy	e fejezet	 szerint	kell	eljárni.	Ebben	az esetben	 a hatóság	 gondoskodik	 a megfizetett	
díj e fejezet szerinti részének visszafizetéséről.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3751
v. FeJezet
zÁró rendeLKezéseK
408. § (1)	 Ez a törvény	–	a (2)–(6) bekezdésben	meghatározott	kivétellel	–	a veszélyhelyzet	megszűnésekor	lép	hatályba.
	 (2)	 A 345. §,	a 112.	alcím	és	a 409. §	(2) bekezdése	2021.	január	1-jén	lép	hatályba.
	 (3)	 A 308. §	2021.	május	26-án	lép	hatályba.
	 (4)	 A 409. §	(3) bekezdése	2021.	július	1-jén	lép	hatályba.
	 (5)	 A 409. §	(1) bekezdése	2022.	január	1-jén	lép	hatályba.
	 (6)	 A 333. §,	a 335. §	és	a 337. §	c) pontja	2026.	január	1-jén	lép	hatályba.
	 (7)	 E törvény	 hatálybalépésének	 naptári	napját	a miniszterelnök	 annak	ismertté	válását	követően	 a Magyar	 Közlönyben	
haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
409. § (1)	 Hatályát	veszti	a 30. §.
	 (2)	 Hatályát	veszti	a 170–181. §	és	a 267–275. §.	 (3)	 Hatályát	veszti	a 160. §.
410. §  E	törvény
a)	 32. §	(2) bekezdése	az Alaptörvény	38. cikk	(1)	és	(2) bekezdése	alapján,
b)	 88. §	(1) bekezdése	az Alaptörvény	XXIX. cikk	(3) bekezdése	és	31. cikk	(3) bekezdése	alapján,
c)	 88. §	 (2) bekezdése	 az Alaptörvény	 XXIX. cikk	 (3) bekezdése,	 2. cikk	(1) bekezdése	 és	35. cikk	(1) bekezdése	
alapján,
d)	 99.	és	100. §-a	az Alaptörvény	25. cikk	(6)	és	(8) bekezdése	alapján,e)	 101.	és	102. §-a	az Alaptörvény	25. cikk	(8) bekezdése,	valamint	26. cikk	(1)	és	(2) bekezdése	alapján,
f)	 103.	és	104. §-a	az Alaptörvény	29. cikk	(7) bekezdése	alapján,
g)	 348–352. §-a	az Alaptörvény	45. cikk	(5) bekezdése	alapján,
h)	 353. §-a	az Alaptörvény	54. cikk	(4) bekezdése	alapján,
i)	 355.	és	356. §-a	az Alaptörvény	24. cikk	(9) bekezdése	alapján
sarkalatosnak minősül.
 Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke3752	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
2020. évi LIX. törvény
a különleges gazdasági övezetről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról*
Magyarország nemzetgazdasági stabilitása, gazdasági termelőképességének előmozdítása és versenyképességének fokozása, 
valamint kiemelt gazdasági jelentőséggel bíró területei gazdasági fejlődésének előmozdítása érdekében,
a meglévő munkahelyek megőrzésével és új munkahelyek létesítésével az Alaptörvény XII. cikkében foglaltak szerint törekszik 
megteremteni annak feltételeit, hogy minden munkaképes ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson,
abból a  célból, hogy elkülönített területek létrehozásával kedvező körülményeket teremtsen a  gazdasági tevékenység 
folytatására,
az ilyen tevékenységből származó pozitív gazdasági eredmények és azok hasznainak arányos, a  területén élők jólétének és 
biztonságának kiteljesedése, az életminőség javítása, ezáltal a közösség gyarapodása valamint az érintett helyi önkormányzatok 
hatékonyabb feladatellátása céljára történő felosztása érdekében
az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:
1. § (1)	 E törvény	 hatálya	annak	a beruházásnak	 a helyszínére	 és	közvetlen	 környezetére	 (a továbbiakban	 együtt:	Terület)	
terjed ki, amely beruházással összefüggő közigazgatási hatósági ügyeket a Kormány rendeletben nemzetgazdasági 
szempontból kiemelt jelentőségű üggyé nyilvánította, és az új beruházás vagy bővítés
a)	 legalább	5	milliárd	forint	teljes	költségigényű,
b)	 a megye	területének	jelentős	részére	kiható	gazdasági	jelentőségű,	és
c)	 munkahelyek	tömeges	elvesztésének	elkerülését,	vagy	új	munkahelyek	létesítését	szolgálja.
	 (2)	 A Kormány	 rendeletében	 –	az érintett	 települési	 önkormányzat,	 valamint	 megyei	önkormányzat	 véleményének	
kikérésével	 –	a  Területet	 –	a  (3)  bekezdésben	 meghatározott	 kivétellel	 –	különleges	 gazdasági	 övezetté	
nyilváníthatja, és meghatározza a különleges gazdasági övezet területét és a beruházással közvetlenebbül érintett 
települési önkormányzatokat.
	 (3)	 A Kormány	 a főváros,	 valamint	 a megyei	 jogú	város	területén	 nem	nyilváníthat	 Területet	 különleges	 gazdasági	
övezetté.
	 (4)	 A különleges	 gazdasági	 övezetben	 fekvő	ingatlan	címe	lakóhelyként,	 valamint	 tartózkodási	 helyként	 nem	jelenthető	
be, a  különleges gazdasági övezet területén kizárólag kereskedelmi, szolgáltató valamint ipari tevékenység 
folytatható.
2. § (1)	 A különleges	 gazdasági	 övezet	kijelöléséről	 szóló	kormányrendeletben	 meghatározott	 területen	 fekvő,	a települési	
önkormányzat	 tulajdonában	 álló	forgalomképtelen,	 törzsvagyonba	 –	a  3.  §	alapján	a  Magyarország	 helyi	
önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvényben, valamint törvényben meghatározott kötelező közfeladat, különösen a  településüzemeltetési közfeladat ellátását szolgáló, valamint a  különleges gazdasági övezetben 
folytatott	 gazdasági	 tevékenység	 végzéséhez	 feltétlenül	 szükséges,	 annak	közvetlen	 környezetébe	 –	tartozó	
közterület, közpark, közút a  különleges gazdasági övezet kijelöléséről szóló kormányrendelet hatálybalépésével a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti megye megyei önkormányzata tulajdonába kerül.
	 (2)	 Az (1) bekezdés	 szerinti	ingatlanok	 tulajdonjogát	 a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	megye	megyei	
önkormányzata az ingatlanok terheivel, és az azokkal kapcsolatos egyéb kötelezettségekkel együtt szerzi meg.
	 (3)	 Az  (1)  bekezdésben	 megjelölt	 megyei	 önkormányzat	 tulajdonjogát	 az  ingatlan-nyilvántartásba	 a  megyei	
önkormányzat megkeresése alapján kell bejegyezni. A  megkeresésben meg kell jelölni a  különleges gazdasági övezet kijelöléséről szóló kormányrendeletet.
3. § (1)	 A különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	vagy	a (6) bekezdés	 alapján	kijelölt	megye	megyei	önkormányzata	
a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti települési önkormányzat feladat- és hatásköreinek ellátására a megye területén fekvő beruházással közvetlenebbül érintett települési önkormányzattal megállapodást köthet azzal, hogy 
az ezen feladatok ellátásához szükséges költségek fedezetét biztosítja. Amennyiben a különleges gazdasági övezet 
kijelöléséről szóló kormányrendelet hatálybalépését követő harminc napon belül nem jön létre megállapodás, úgy 
a feladat-	és	hatásköröket	a (2) bekezdés	szerint	kell	gyakorolni.
* A törvényt az Országgyűlés a 2020. június 16-i ülésnapján fogadta el.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3753
	 (2)	 Az e törvényben	 meghatározott	 kivétellel	 a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	vagy	a (6) bekezdés	
alapján kijelölt megye megyei önkormányzata látja el a  különleges gazdasági övezet fekvése szerinti települési 
önkormányzat	 számára	 törvényben	 meghatározott	 feladat-	és	hatáskört	 –	ideértve	 a 2. §	(1) bekezdése	 szerinti	
ingatlanokon	az infrastrukturális	ellátottság	fejlesztésével	kapcsolatos	feladatokat	is	–	a különleges	gazdasági	övezet	vonatkozásában.
	 (3)	 A  különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	 szerinti	települési	 önkormányzat	 polgármesterének	 és	jegyzőjének	
jogszabályban meghatározott államigazgatási feladat- és hatásköreit a  különleges gazdasági övezet tekintetében 
a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	vagy	a (6) bekezdés	 alapján	kijelölt	megyei	közgyűlés	 elnöke,	illetve	
a megyei jegyző látja el.
	 (4)	 A  különleges	 gazdasági	 övezet	vonatkozásában	 az  államigazgatási	 feladatokat	 ellátó	szervek	közül	–	a  (3)	és	
(5) bekezdés	 szerinti	kivétellel	 –	az a szerv	 jár	el,	amely	a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	települési	
önkormányzat tekintetében eljárni jogosult.
	 (5)	 A  különleges	 gazdasági	 övezet	vonatkozásában	 a  polgármesteri	 hivatal	és	a  közös	 önkormányzati	 hivatal	
ügyintézőjének jogszabályban meghatározott államigazgatási feladat- és hatásköreit a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti azon települési önkormányzat polgármesteri hivatalának ügyintézője vagy közös önkormányzati 
hivatalának ügyintézője látja el, amelynek illetékességi területén az  illetékességet megalapozó esemény 
bekövetkezett.
	 (6)	 Ha	 a különleges	 gazdasági	 övezet	több	megye	közigazgatási	 területét	 érinti,	akkor	a Kormány	 rendeletében	 kijelöli	
azt a megyei önkormányzatot, amely a különleges gazdasági övezet területe tekintetében a feladat- és hatásköröket gyakorolja.
4. § (1)	 A különleges	gazdasági	övezet	fekvése	szerinti	települési	önkormányzat
a)	 sajátos	 településrendezési	 és	beépítési	 szabályokat,	 valamint	 egyedi	építési	követelményeket,	 valamint	
építési vagy változtatási tilalmat,
b)	 sajátos	telekalakítási	követelményeket,c)	 egyedi	településképi	követelményeket,
d)	 egyedi	örökségvédelmi	szabályokat,
e)	 a környezet	 védelmének	 általános	 szabályairól	 szóló	1995. évi	 LIII. törvény	 48. §-a	szerinti	környezetvédelmi	
és fás szárú növények védelmére vonatkozó előírásokat,
f)	 közterületek	 használati	 rendjére	 vonatkozó	 közterület-használati	 szabályokat,	 a  forgalomszabályozásra	
vonatkozó sajátos előírásokat, továbbá a  közterület-használati díjakat és az  ellenőrzés rendjére, 
a közterületek fenntartására, fejlesztésére és üzemeltetésére vonatkozó szabályokat,
g)	 a  közterületek	 elnevezésének,	 valamint	 az  elnevezésük	 megváltoztatására	 irányuló	 kezdeményezés	 és	
a házszám megállapítására vonatkozó szabályokat,
h)	 az  öngondoskodásra	 és	a  közösségi	 feladatok	 ellátásához	 való	hozzájárulásra,	 továbbá	 a  közösségi	
együttélésre vonatkozó alapvető szabályokat, valamint ezek elmulasztására jogkövetkezményeket
megállapító rendelete a  különleges gazdasági övezet területén csak akkor alkalmazható, ha a  Kormány vagy 
a  megyei önkormányzat e  törvény felhatalmazása alapján megalkotott rendelete a  különleges gazdasági övezet 
területére nem állapít meg eltérő szabályokat.
	 (2)	 Ha	 a különleges	 gazdasági	 övezet	több	település	 közigazgatási	 területét	 érinti,	akkor	a települési	 önkormányzat	
rendeletét	–	az (1) bekezdés	szerint	–	az övezet	azon	részére	kell	alkalmazni,	amelyik	az adott	település	közigazgatási	
területéhez tartozik.
	 (3)	 Ha	 a különleges	 gazdasági	 övezet	több	település	 közigazgatási	 területét	 érinti,	akkor	a megyei	 önkormányzat	
által	az (1) bekezdés	 szerint	megalkotott	 önkormányzati	 rendelet	 területi	hatálya	a különleges	 gazdasági	 övezet	
területére terjed ki.
	 (4)	 Ha	 a Kormány	 az 1. §	(2) bekezdése	 vagy	a területfejlesztésről	 és	a területrendezésről	 szóló	1996. évi	 XXI. törvény	
8. §-a	szerinti	rendeletében	 nem	állapít	meg	az országos,	 a kiemelt	 térségi	vagy	a megyei	 területrendezési	 terv	
rendelkezéseitől eltérő vagy annak alkalmazását kizáró területrendezési szabályokat, akkor az országos és a kiemelt térségi területrendezési tervben, valamint a  különleges gazdasági övezet fekvése szerinti megyei önkormányzat 
megyei területrendezési tervéről szóló rendeletében meghatározott szabályokat kell alkalmazni mindaddig, amíg 
a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti megye megyei önkormányzata rendeletében nem állapít meg erre 
vonatkozó szabályokat.3754	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
	 (5)	 Amennyiben	 az  (1)  bekezdés	 a)  pontja	 szerinti	beépítési	 szabály,	 építési	követelmény	 meghatározásából	
a  tulajdonosnak, haszonélvezőnek kára származik, a  tulajdonost, haszonélvezőt megillető kártalanításra 
a  nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és 
egyszerűsítéséről	szóló	2006. évi	LIII. törvény	11/C. §-át	kell	alkalmazni.
5. § (1)	 A  hulladékgazdálkodási	 közszolgáltatást	 a  különleges	 gazdasági	 övezetben	 fekvő	településen	 a  különleges	
gazdasági övezet kijelöléséről szóló kormányrendelet hatálybalépése  napján hatályos hulladékgazdálkodási közszolgáltatásról szóló települési önkormányzati rendelet és a  megfelelőségi véleménnyel rendelkező 
közszolgáltatóval kötött közszolgáltatási szerződés szabályai szerint kell ellátni mindaddig, amíg a  különleges 
gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	vagy	a 3. §	(6) bekezdése	 alapján	kijelölt	megye	megyei	önkormányzatának	
az e törvény felhatalmazása alapján megalkotott, a hulladékgazdálkodási közszolgáltatással kapcsolatos rendelete 
hatályba nem lép és hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződése hatályossá nem válik.
	 (2)	 A  különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	 vagy	a  3.  §	(6)  bekezdése	 alapján	kijelölt	megye	megyei	
önkormányzata	 az  (1)  bekezdésben	 megjelölt	 rendeletének	 hatálybalépését	 és	hulladékgazdálkodási	
közszolgáltatási szerződése hatályossá válását megelőzően az  érintett települési önkormányzatot legalább 15 nappal korábban értesíti, annak érdekében, hogy az gondoskodhasson a hulladékgazdálkodási közszolgáltatást 
szabályozó önkormányzati rendeletének és közszolgáltatási szerződésének módosításáról a  különleges gazdasági 
övezet tekintetében.
	 (3)	 Ha	 a  különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	vagy	a  3.  §	(6)  bekezdése	 alapján	kijelölt	megye	megyei	
önkormányzata	 (1) bekezdés	 szerinti	rendeletének	 hatálybalépéséig	 és	közszolgáltatási	 szerződésének	 hatályossá	
válásáig	az (1) bekezdés	 szerinti	közszolgáltatási	 szerződés	 megszüntetésére	 vagy	megszűnésére	 (a továbbiakban	
együtt:	megszűnés)	 kerül	sor,	akkor	az érintett	 települési	 önkormányzat	 e tényről	 haladéktalanul,	 de	legkésőbb	
5 napon	 belül	tájékoztatja	 a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	vagy	a 3. §	(6) bekezdése	 alapján	kijelölt	
megye megyei önkormányzatát a megszűnés időpontjának megjelölésével.
	 (4)	 A  különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	 vagy	a  3.  §	(6)  bekezdése	 alapján	kijelölt	megye	megyei	
önkormányzata a  különleges gazdasági övezet hulladékgazdálkodási közszolgáltatójának kiválasztása során a  közszolgáltató kiválasztásáról és a  hulladékgazdálkodási közszolgáltatási szerződésről szóló kormányrendelet 
szabályait azzal az  eltéréssel alkalmazza, hogy a  különleges gazdasági övezet hulladékgazdálkodási közszolgáltatójának a  kiválasztását megelőzően beszerzi a  hulladékról szóló 2012.  évi CLXXXV.  törvény 
(a továbbiakban:	 Ht.)	32/A. §	(2) bekezdésében	 megjelölt	 Koordináló	 szerv	(a továbbiakban:	 Koordináló	 szerv)	
javaslatát a közszolgáltató személyét illetően. A Koordináló szerv javaslatától a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti,	vagy	a 3. §	(6) bekezdése	 alapján	kijelölt	megye	megyei	önkormányzata	 csak	abban	az esetben	 térhet	el,	ha	
a választani kívánt közszolgáltató a hulladékgazdálkodási közszolgáltatást a korábbinál alacsonyabb közszolgáltatási díjért látná el a korábbi műszaki tartalom csökkentése nélkül.
6. §  A	2.  §	(1)  bekezdése	 alapján	a  különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	megye	megyei	önkormányzata	
tulajdonába kerülő közút üzemeltetési és fenntartási feladatainak ellátása érdekében a  megyei önkormányzat 
szerződést köthet a Magyar Közút Nonprofit Zártkörűen Működő Részvénytársasággal.
7. § (1)	 Felhatalmazást	kap	a Kormány,	hogy
a)	 a különleges	 gazdasági	 övezetet,	 annak	területét	 és	az 1. §	(2) bekezdése	 szerinti	közvetlenebbül	 érintett	
települési önkormányzatokat,
b)	 a 2. §	 (1) bekezdése	 alapján	a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	megye	megyei	önkormányzata	
tulajdonába kerülő, a  különleges gazdasági övezetben kötelezően ellátandó közfeladat, valamint 
a különleges gazdasági övezetben folytatott gazdasági tevékenység végzéséhez feltétlenül szükséges, annak 
közvetlen környezetébe tartozó közterület, közpark, közút körébe tartozó ingatlanok meghatározását,
c)	 a különleges	gazdasági	övezetre	vonatkozó,	4. §	(1) bekezdése	szerinti	szabályokat,
d)	 a 3. §	 (6) bekezdése	 szerinti	különleges	 gazdasági	 övezet	tekintetében	 a feladat-	 és	hatáskört	 gyakorló	
megyei önkormányzatot
rendeletben állapítsa meg.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3755
	 (2)	 Felhatalmazást	 kap	a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti,	vagy	a 3. §	(6) bekezdése	 alapján	kijelölt	megye	
megyei önkormányzatának közgyűlése, hogy a különleges gazdasági övezet területén
a)	 –	az (1) bekezdés	 c) pontja	 szerinti	felhatalmazás	 alapján	kiadott	jogszabályban	 szabályozottak	 kivételével –	
a különleges	gazdasági	övezetre	vonatkozó	4. §	(1) bekezdése	szerinti	szabályokat;
b)	 a hulladékgazdálkodási	 közszolgáltatás	 ellátásának	 és	igénybevételének	 szabályait,	 illetve	a Ht.	35. §-ában	
foglalt	rendelkezések	érvényesítéséhez	szükséges	szabályokat;
c)	 az elkülönített	hulladékgyűjtésre	vonatkozó	részletes	szabályokat;
d)	 a közterület	tisztán	tartására	vonatkozó	részletes	szabályokat;
e)	 a hulladékgazdálkodási	 közszolgáltatási	 díjra	vonatkozó,	 a Ht.	88. §	(3) bekezdés	 b) pont	bb) alpontja	 szerinti	
miniszteri rendeletben nem szabályozott díjalkalmazási és díjfizetési feltételeket
rendeletben határozza meg.
8. §  Ez	a törvény	a kihirdetését	követő napon	lép	hatályba.
9. § (1)	 E  törvény	 hatálybalépése	 nem	érinti	a  veszélyhelyzettel	 összefüggésben	 a  nemzetgazdaság	 stabilitásának	
érdekében	 szükséges	 intézkedésekről	 szóló	135/2020.	 (IV.	17.)	Korm.	rendelet	 (a továbbiakban:	 R.)	hatálya	alatt	
keletkezett tényeket és jogviszonyokat, valamint megkezdett eljárási cselekményeket.
	 (2)	 Ha	 az R.	rendelkezései	 szerint	a Kormány	 rendeletével	 különleges	 gazdasági	 övezetté	 jelölt	ki	területet,	 a Kormány	
az  e  törvény felhatalmazása alapján kiadott és az  e  törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályba lépő 
rendeletével e törvény szerinti különleges gazdasági övezetté nyilváníthatja a területet.
	 (3)	 A (2) bekezdés	szerinti	esetben
a)	 a  különleges	 gazdasági	 övezetté	 kijelölést	 folyamatosnak	 kell	tekinteni,	 e  törvény	 rendelkezéseit	
a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell,
b)	 e  törvény	 hatálybalépése	 az  R.	rendelkezései	 szerint	kiadott	 kormányrendelettel	 szabályozott	
tulajdonszerzést és vagyonátadást nem érinti,
c)	 ha	 az R.	rendelkezései	 szerint	a megyei	 önkormányzat	 közgyűlése	 rendeletet	 alkotott,	 az e rendeletben	
meghatározott szabályokat kell alkalmazni mindaddig, amíg a megyei önkormányzat közgyűlése e törvény felhatalmazása alapján új rendeletet alkot.
	 (4)	 A (3) bekezdés	 c) pontja	 szerinti	rendeletet	 a megyei	 önkormányzat	 közgyűlése	 e törvény	 hatálybalépését	 követő	
harminc napon belül köteles megalkotni.
10. § (1)	 A 2. §	(1) bekezdése	az Alaptörvény	38. cikk	(1) bekezdése	alapján	sarkalatosnak	minősül.
	 (2)	 A 3. §	és	a 4. §	(1) bekezdése	az Alaptörvény	31. cikk	(3) bekezdése	alapján	sarkalatosnak	minősül.
11. §  A	közúti	közlekedésről	 szóló	1988. évi	 I. törvény	 (a továbbiakban:	 Kkt.)	29. §-a	a következő	 (4f)–(4h) bekezdéssel	
egészül ki:
„(4f)	Ha	a NIF	Zrt.,	illetve	a Magyar	 Közút	Nonprofit	 Zrt.	különleges	 gazdasági	 övezet	területén	 lát	el	építtetői	
feladatokat a  területi önkormányzati tulajdonban álló ingatlanokon, a  forgalomba helyezett vagy ideiglenesen 
forgalomba helyezett helyi közutak az ingatlantulajdonos területi önkormányzat tulajdonaként jönnek létre.
(4g)	A NIF	Zrt.,	illetve	a Magyar	 Közút	Nonprofit	 Zrt.	a (4f) bekezdés	 szerinti	eszközöket	 a végleges	 vagy	ennek	
hiányában az  ideiglenes forgalomba helyezést követően, ingyenesen, könyv szerinti értéken adja át a  területi önkormányzat	 részére.	A NIF	Zrt.,	illetve	a Magyar	 Közút	Nonprofit	 Zrt.	a forgalomba	 helyezést	 követő	6	hónapon	
belül	elszámolási	 kimutatást	 készít	annak	céljából,	 hogy	a  (4f)  bekezdés	 szerinti	eszközöket	 a  forgalomba	
helyezés  napján nyilvántartott könyv szerinti értéken a  könyveiből kivezesse és az  érintett területi önkormányzat 
könyveiben azokat nyilvántartásba vegye.
(4h)	Ha	a NIF	Zrt.,	illetve	a Magyar	 Közút	Nonprofit	 Zrt.	különleges	 gazdasági	 övezet	területén	 lát	el	építtetői	
feladatokat a magyar állam tulajdonában álló ingatlanokon, a forgalomba helyezett vagy ideiglenesen forgalomba 
helyezett helyi közutak, továbbá az ezeket magukban foglaló, a magyar állam tulajdonában álló egyes ingatlanok 
tulajdonjogát a  végleges vagy ennek hiányában az  ideiglenes forgalomba helyezését követően a  magyar 
állam	képviseletében	 eljáró	tulajdonosi	 joggyakorló	 –	ingatlan-nyilvántartáson	 való	átvezetésre	 is	alkalmas  –	
megállapodással ingyenesen, könyv szerinti értéken köteles átadni az érintett területi önkormányzat részére, amely köteles	azokat	átvenni.”3756	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
12. §  A	Kkt.	33. §	(1) bekezdése	a következő	e) ponttal	egészül	ki:
(e törvény szerint az út kezelői:)
„e)	különleges	gazdasági	övezet	területén	lévő	helyi	közút	tekintetében
ea)	a területi	 önkormányzat	 vagy	a fenntartásra,	 a fejlesztésre	 és	a fejlesztéssel	 összefüggő	 üzemeltetésre	 alapított	
költségvetési szerv, vagy olyan gazdálkodó szervezet, amelyben a  területi önkormányzat 100%-os részesedéssel rendelkezik, vagy
eb)	az ea) alpont	szerinti	gazdálkodó	szervezet	100%-os	tulajdonában	álló	gazdálkodó	szerve.”
13. § (1)	 A helyi	 adókról	szóló	1990. évi	 C. törvény	 (a továbbiakban:	 Htv.)	1. §	(1) bekezdése	 helyébe	a következő	 rendelkezés	
lép:
„(1)	E  törvény	 felhatalmazása	 és	rendelkezései	 szerint	a  települési	 (községi,	 városi,	fővárosi	 és	kerületi)	
önkormányzat,	 valamint	 a  megyei	 önkormányzat	 képviselő-testülete	 (a  továbbiakban	 együtt:	önkormányzat)	
rendelettel	 az  önkormányzat	 illetékességi	 területén	 helyi	adókat	(a  továbbiakban:	 adót),	valamint	 –	a  megyei	
önkormányzat	kivételével	–	települési	adókat	vezethet	be.”
	 (2)	 A Htv.	1. §-a	a következő	(5) bekezdéssel	egészül	ki:
„(5)	A  megyei	 önkormányzat	 képviselőtestülete	 a  bevezetendő	 helyi	adóról	szóló	rendeletének	 tervezetét	
– legalább	 15 napos	 határidővel	 –	véleményezésre	 megküldi	 a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	és	
a különleges gazdasági övezetről szóló kormányrendelet szerint a beruházással közvetlenebbül érintett települési önkormányzatnak	minősülő	önkormányzatoknak,	továbbá	a Kormány	részére.”
14. §  A	Htv.	8. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„8.  §	(1)	A  települési	 önkormányzat	 a  beszedett	 adó	összegéről	 évenként	 köteles	a  költségvetési	 beszámoló	
részeként a település lakosságát tájékoztatni.(2)	Az állami	 adóhatóság	 a különleges	 gazdasági	 övezet	tekintetében	 beszedett	 helyi	adók	összegét	 honlapján	
évente közzé teszi.(3)	Az adóból	 származó	 bevétel	–	a fővárosi	 önkormányzat	 és	a kerületi	 önkormányzatok	 közötti	forrásmegosztásról	
szóló	törvényben	meghatározott	kivétellel	–	az azt	megállapító	önkormányzat	bevétele.(4)	A különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	megye	megyei	önkormányzata	 az adóból	 származó	 bevételt	
a rendeletében	 meghatározott	 módon	a különleges	 gazdasági	 övezet	szerinti	megye	területén	 fekvő	–	különös	
tekintettel a  különleges gazdasági övezet kijelöléséről szóló kormányrendeletben meghatározott, a  beruházással közvetlenebbül	 érintett	–	települések	 területén	 megvalósuló	 fejlesztések	 és	a területen	 működő	 szervezetek	 és	
települések működésének támogatására, valamint a  bevétel legfeljebb 3%-ának erejéig a  megyei önkormányzati feladatok ellátásával kapcsolatos működési költségeire használhatja fel.
(5)	Ha	a különleges	 gazdasági	 övezet	több	megye	illetékességi	 területén	 helyezkedik	 el,	akkor	az adóalany	 által	
teljesített helyi adókötelezettségből származó bevétel az adóalany által a különleges gazdasági övezet területéből használt	terület	arányában	illeti	meg	az egyes	megyei	önkormányzatokat.”
15. §  A	Htv.	9. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:„9.  §	(1)	Helyi	adóügyben,	 települési	 adóügyben	 –	a  (2)  bekezdésben	 foglaltak	 kivételével	 –	annak	
az önkormányzatnak az adóhatósága jár el első fokon, amelyik a helyi adót, települési adót bevezette.(2)	A megyei	 önkormányzat	 képviselő-testülete	 által	megállapított	 adóval	kapcsolatos	 adóhatósági	 feladatokat	
az állami adóhatóság látja el. Az állami adóhatóság a beszedett adót naponta átutalja a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti megye megyei önkormányzata által megadott számlája javára.
(3)	Az állami	 adó-	és	vámhatóság	 különleges	 gazdasági	 övezettel	 kapcsolatos	 adóhatósági	 feladatai	 tekintetében	
–  törvény	 eltérő	rendelkezése	 hiányában	 –	az  önkormányzati	 adóhatóságra	 vonatkozó	 rendelkezéseket	 kell	
alkalmazni.(4)	A  megyei	 önkormányzat	 az  állami	 adóhatóság	 megkeresését	 követő	5  napon	 belül	visszautalja	 az  állami	
adóhatóság által meghatározott számlára az  adózót véglegessé vált hatósági határozat alapján megillető visszatérítés	összegét.”
16. §  A	Htv.	36/A. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„36/A. §	A	települési	 önkormányzat	 által	megállapított	 helyi	iparűzési	 adóból	származó	 bevétel	elsőként	 – a fővárosi	
önkormányzat	 esetén	külön	törvényben	 meghatározottak	 szerint	–	a helyi	közösségi	 közlekedési	 feladat	ellátására,	
a  helyi közösségi közlekedési feladat ellátásához szükséges összegen felüli bevétel különösen a  települési MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3757
önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartozó szociális ellátások finanszírozására használható fel. 
A  települési önkormányzat által megállapított helyi iparűzési adóból származó bevétel az  önkormányzati hivatal 
állományában foglalkoztatottak személyi juttatásai és az  ahhoz kapcsolódó munkaadókat terhelő járulékok és 
szociális hozzájárulási adó finanszírozására nem fordítható azt meghaladó mértékben, mint amilyen mértékben 
a  települési önkormányzatot az  adóerő-képessége szerint a  központi költségvetésről szóló törvényben 
meghatározott	hivatali	működési	támogatáshoz	kapcsolódó	beszámítás	terheli.”
17. §  A	Htv.	42/B. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„42/B. §	(1)	A jegyző,	 főjegyző	 az önkormányzati	 adórendelet,	 valamint	 annak	módosítása	 hatálybalépését	 megelőző	
hónap	ötödik napjáig	–	a kincstár	elektronikus	rendszerén	keresztül	–	adatot	szolgáltat	a kincstár	számára:
a)	a helyi	adónem,	a települési	adónem	bevezetésének napjáról,
b)	az önkormányzat	által	megállapított	adóalap,	adómérték,	adókedvezmény,	adómentesség	szövegéről,
c)	a b) pontban	említett	rendelkezések	hatálybalépésének napjáról,
d)	az önkormányzat	 honlapjának	 címéről,	valamint	 legalább	 egy	adóügyi	információs	 telefonszámról,	 elektronikus	
levélcímről,	 hivatali	kapu	azonosítóról,	 és	az adóhatóság	 levelezési	 címéről	(a továbbiakban	 együtt:	elérhetőségi	
információk),
e)	a helyi	adónem,	a települési	adónem	pénzforgalmi	jelzőszámáról,
f)	határozott	 időszakra	 megállapított	 adómérték,	 adómentesség,	 adókedvezmény	 esetén	a  határozott	 időszak	
lejártának időpontjáról.
(2)	A kincstár	 a hozzá	beérkezett	 adatokat	 és	elérhetőségi	 információkat	 feldolgozza	 és	a honlapján	 –	települések	
(a  fővárosban	 a  fővárosi,	 illetve	kerületi	 önkormányzatok),	 illetve	különleges	 gazdasági	 övezetek	 szerinti	
bontásban –	 elektronikus	 úton	feldolgozható	 és	letölthető	 formátumban	 is	közzéteszi.	 A kincstár	 a honlapján	
közzétett	 adatokat	 és	elérhetőségi	 információkat	 az (1) bekezdés	 szerint	beérkezett	 adatokkal	 havonta,	 a jegyző,	
főjegyző adatszolgáltatását követő hónap 5. napjáig módosítja.
(3)	A jegyző,	 főjegyző	 (1) bekezdés	 szerinti	adatszolgáltatása	 teljesítésével	 egyidejűleg	 az önkormányzat	 honlapján	
közzéteszi az adórendelet szövegét, az adórendelet módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövegét, valamint a rendszeresített bevallási, adatbejelentési, bejelentkezési nyomtatványokat, az elérhetőségi információkat, feltéve, 
hogy az önkormányzat honlapot üzemeltet.(4)	A főjegyző	 az (1) bekezdésben	 meghatározott	 időpontig	 az (1) bekezdés	 a)–c)	és	f) pontja	 szerinti	adatokat	
az állami	adóhatóságnak	is	megküldi.”
18. §  A	Htv.	MÁSODIK	RÉSZE	a következő	 V/A.	Fejezettel	egészül	ki:
„v/A. FeJezet  
A KüLönLeges g Azd AsÁ gI övezet LétreJöttéveL  összeFüggő sAJÁ tos rendeLKezéseK
42/G. §	(1)	Ha	a különleges	gazdasági	övezet	fekvése	szerinti	települési	önkormányzata)	valamely	 helyi	adót	bevezette,	 akkor	a  megyei	 önkormányzat	 év	közbeni	 adómegállapítása	 során	nem	
súlyosbíthatja	az adóalanyok	terheit;b)	határozott	 időre	szóló	adómértéket	 alkotott,	 akkor	a 7. §	h) pontjában	 foglalt	adómérték-változtatási	 korlátozás	
a megyei	önkormányzatot	is	köti;c)	a 39/C. §	 (4) bekezdése	 szerint	adómentességet	 vagy	adókedvezményt	 alkotott,	 akkor	a 7. §	j) pontja	 szerinti	
korlátozás	a megyei	önkormányzatot	is	köti;d)	valamely	 helyi	adót	bevezette,	 akkor	a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	települési	 önkormányzat	
helyi	adóról	szóló	rendeletében	 meghatározott	 szabályokat	 kell	alkalmazni	 mindaddig	 – de legfeljebb	 a különleges	
gazdasági	 övezet	kijelöléséről	 szóló	kormányrendelet	 hatálybalépésétől	 számított	 120 napig –,	 amíg	a megyei	
önkormányzat rendeletében nem állapít meg helyi adóra vonatkozó szabályokat.
(2)	Ha	a különleges	 gazdasági	 övezet	több	megye	illetékességi	 területén	 helyezkedik	 el,	és	a különleges	 gazdasági	
övezet fekvése szerinti megyék megyei önkormányzatai eltérő helyi adómértéket állapítottak meg rendeletükben, akkor az adózó a legkisebb adómérték alapján teljesítheti adókötelezettségét.
42/H. §	(1)	A különleges	 gazdasági	 övezet	létrejötte napját	 megelőző napon	 a helyi	iparűzési	 adó	alanyának	
a  különleges gazdasági övezet fekvése szerinti települési önkormányzat illetékességi területén fennálló iparűzésiadó-kötelezettsége megszűnik, amelyet az  állandó jellegű iparűzési tevékenység utáni adókötelezettség 
szempontjából úgy kell tekinteni, mintha az iparűzési adó alanya székhelyét áthelyezte, telephelyét megszüntette 
volna.3758	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
(2)	A különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	megyei	önkormányzat	 illetékességi	 területén	 az iparűzésiadó-
kötelezettség a különleges gazdasági övezet létrejötte napján keletkezik.
(3)	Ha	az adóalany	 előrehozott	 adót	fizetett	a különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	települési	 önkormányzat	
számára, akkor a  be nem számított előrehozott adót visszaigényelheti a  települési önkormányzat adóhatóságától az  adózás rendjéről szóló törvény túlfizetésre vonatkozó szabályai szerint, feltéve, hogy a  veszélyhelyzettel 
összefüggésben	 a nemzetgazdaság	 stabilitásának	 érdekében	 szükséges	 intézkedésekről	 szóló	135/2020.	 (IV. 17.)	
Korm. rendeletben biztosított visszaigénylési jogával nem élt.(4)	A különleges	 gazdasági	 övezet	fekvése	szerinti	település	 önkormányzati	 adóhatósága	 a különleges	 gazdasági	
övezet területén lévő épületről, telekről szóló, hozzá benyújtott építményadó-, telekadó-, magánszemély kommunális adója bevallást, adatbejelentést a  különleges gazdasági övezet létrejöttét követő 30  napon belül – adókivetés	céljából	–	az állami	adóhatóság	részére	átadja.”
19. § (1)	 A Htv.	52. §	1. pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
(e törvény alkalmazásában:)„1.	önkormányzat illetékességi területe: a települési önkormányzat illetékességi területe vagy a megyei önkormányzat 
illetékességi	területe;”
	 (2)	 A Htv.	52. §-a	a következő	56–58. ponttal	egészül	ki:
(e törvény alkalmazásában:)„56.	 különleges gazdasági övezet: a  különleges gazdasági övezetről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények 
módosításáról szóló törvény felhatalmazása alapján alkotott kormányrendeletek szerinti különleges gazdasági 
övezet;
57. települési önkormányzat illetékességi területe:	 az önkormányzat	 közigazgatási	 határa	által	behatárolt	 – bel-	és	
külterületet	 magában	 foglaló	–	térség,	amelyre	az önkormányzati	 hatáskör	 kiterjed,	 ide	nem	értve	a különleges	
gazdasági	övezet	területét;
58.	 megyei önkormányzat illetékességi területe:	 a megyei	 önkormányzat	 közigazgatási	 határa	által	behatárolt	 – bel-	és	
külterületet	magában	foglaló	–	térségben	lévő	különleges	gazdasági	övezet	területe;”
20. §  A Htv.
a)	 1/A. §	(1) bekezdésében	az „Az	önkormányzat” 	szövegrészek	helyébe	az „A	települési	önkormányzat”,
b)	 Az önkormányzati	 adóhatóság	 hatásköre	 és	illetékessége	 alcím	címében	 az „adóhatóság” 	szövegrész	 helyébe	
az „adóügyben	eljáró	adóhatóság”,
c)	 42/D. §	 (4) bekezdésben	 a „sportvállalkozás” 	szövegrész	 helyébe	a „sportvállalkozás	 és	a különleges	 gazdasági	
övezetbe	tartozó	területen	székhellyel,	telephellyel	rendelkező	adóalany”,
d)	 Melléklet	 1.1.  pontjában	 a  „székhely,	 telephely(ek)	 szerinti	településekhez	 (a  továbbiakban	 együtt:	
települések)” 	szövegrész	 helyébe	 a „székhely,	 telephely(ek)	 szerinti	településekhez,	 különleges	 gazdasági	
övezet(ek)hez	(a továbbiakban	együtt:	települések)”
szöveg lép.
21. §  Hatályát veszti a Htv.a)	 39/B. §	 (8) bekezdésében,	 42. §	(4)	és	(9) bekezdésében,	 valamint	 51/H. §-ában	 az „önkormányzati” 	szövegrész,
b)	 39/B. §	(9) bekezdésében	az „önkormányzati” 	szövegrészek,
c)	 39/E. §	(2) bekezdésében	az „az	önkormányzati	adóhatóságnak” 	szövegrész.
22. §  A	Ht.	1. §-a	a következő	(4) bekezdéssel	egészül	ki:
„(4)	E  törvény	 rendelkezéseit	 a  különleges	 gazdasági	 övezetről	 és	a  hozzá	 kapcsolódó	 egyes	törvények	
módosításáról	szóló	2020. évi	LIX. törvényben	foglalt	eltérésekkel	kell	alkalmazni.”
23. §  Az	adózás	rendjéről	szóló	2017. évi	CL. törvény	(a továbbiakban:	Art.)	7. §-a	a következő	36a. ponttal	egészül	ki:
([értelmező rendelkezések]
e törvény és – ha törvény másként nem rendelkezik – az  adóról és az  adóigazgatási eljárásról szóló jogszabályok 
alkalmazásában)
„36a.	 különleges gazdasági övezet: a  különleges gazdasági övezetről és a  hozzá kapcsolódó egyes törvények 
módosításáról szóló törvény felhatalmazása alapján alkotott kormányrendeletek szerinti különleges gazdasági övezet,”MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3759
24. §  Az	Art.	130. §	(1) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(1)	Az önkormányzati	 adóhatóság	 helyi	adó	és	gépjárműadó	 vonatkozásában	 az egyszázezer	 forintot	–	természetes	
személyek	 esetében	 az ötvenezer	 forintot	–	elérő,	kilencven napon	 keresztül	 folyamatosan	 fennálló	adótartozással	
rendelkező adózó nevét, lakóhelyét, székhelyét, telephelyét, adóazonosító számát és az  adótartozás összegét 
a  helyben szokásos módon közzéteheti. A  különleges gazdasági övezet tekintetében az  e  bekezdés szerinti 
közzététel	az állami	adó-	és	vámhatóság	honlapján	is	teljesíthető.”
25. § (1)	 Az  adóigazgatási	 rendtartásról	 szóló	2017.  évi	 CLI.  törvény	 (a  továbbiakban:	 Air.)	87.  §	(1)  bekezdés	 b)  pont	
ba) alpontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:(Kötelező az adóellenőrzést lefolytatniaz önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó adóellenőrzés esetén)
„ba)	az önkormányzat	 képviselő-testületének,	 a különleges	 gazdasági	 övezet	esetében	 a megyei	 önkormányzat	
képviselő-testületének	határozata	alapján,”
	 (2)	 Az Air.	87. §	(2) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(2)	Az  Állami	 Számvevőszék	 elnöke,	az  önkormányzati	 adóhatóság	 hatáskörébe	 tartozó	adók	esetében	
az  önkormányzat képviselő-testülete, illetve a  különleges gazdasági övezet esetében a  megyei önkormányzat 
képviselő-testülete akkor kezdeményezhet ellenőrzést, ha a rendelkezésére álló adatok, körülmények arra utalnak, 
hogy az adóhatóság a megkülönböztetés nélküli eljárás elvének megsértésével mellőzi valamely adózó vagy adózói 
csoport vizsgálatát, illetve a  lefolytatott ellenőrzések eredménytelensége mögött a  megkülönböztetés nélküli eljárás	elvének	megsértése	áll.”
26. §  Az	Air.	93. §	(1) bekezdés	a) pontja	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
(Felülellenőrzést folytat le a felettes szerv, ha)
„a)	az állami	 adó-	és	vámhatóság	 hatáskörébe	 tartozó	ellenőrzés	 esetén	az állami	 adó-	és	vámhatóságot	 irányító	
miniszter, az  önkormányzati adóhatóság hatáskörébe tartozó ellenőrzés esetén az  adópolitikáért felelős miniszter ellenőrzéssel már lezárt időszak ellenőrzését rendelte el, vagy az  Állami Számvevőszék elnöke, a  különleges 
gazdasági övezet esetében a  megyei önkormányzat képviselő-testülete, az  önkormányzati adóhatóság 
hatáskörébe tartozó adó esetén az önkormányzat képviselő-testülete ellenőrzéssel már lezárt időszak ellenőrzését kezdeményezte,”
27. §  Az	adóhatóság	 által	foganatosítandó	 végrehajtási	 eljárásokról	 szóló	2017. évi	 CLIII. törvény	 1. §	(1) bekezdése	
helyébe a következő rendelkezés lép:„(1)	E törvényt	 kell	alkalmazni	 az állami	 adó-	és	vámhatóság,	 valamint	 az önkormányzati	 adóhatóság	 –	ideértve	
azt az  esetet is, amikor az  állami adó- és vámhatóság a  különleges gazdasági övezet tekintetében önkormányzati adóhatósági	 feladatkörében	 jár	el	–	által	(a  továbbiakban	 együtt:	adóhatóság)	 megállapított,	 nyilvántartott,	
törvényen	vagy	önkormányzati	rendeleten	alapuló	fizetési	kötelezettségek	végrehajtása	során.”
28. §  Hatályát veszti az R.
 Áder János s. k., Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke3760	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
2020. évi LX. törvény
a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény módosításáról*
1. §  A	Magyarország	 2020.	évi	központi	 költségvetéséről	 szóló	2019.évi	 LXXI.	törvény	(a  továbbiakban:	 Kvtv.)	4.  §	
(6) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(6)	A XLVI.	Járvány	Elleni	Védekezési	 Alap	fejezet,	1.	Járvány	Elleni	Védekezés	 Központi	 Tartaléka	 címről	az Operatív	
Törzs működése ideje alatt, annak javaslata alapján az államháztartásért felelős miniszter csoportosíthat át, egyéb esetben	a kiadási	cím	előirányzatának	felhasználásáról	a Kormány	dönt.”
2. §  A	Kvtv.	5. §	(9) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(9)	A XX.	Emberi	Erőforrások	 Minisztériuma	 fejezet,	20.	cím,	3.	alcím,	6.	Felsőoktatási	 vagyongazdálkodási	 feladatok	
jogcímcsoport	előirányzat	a Kormány	engedélyével	túlléphető.”
3. §  A	Kvtv.	9. §-a	a következő	(2a)	és	(2b) bekezdéssel	egészül	ki:
„(2a)	Az  Országgyűlés	 megállapítja,	 hogy	a  LXIII.	 Nemzeti	 Foglalkoztatási	 Alap	fejezet	előirányzatai	  
a XLVII. Gazdaságvédelmi Alap fejezetbe kerültek át, azzal, hogy az előirányzatok tekintetében a központi kezelésű előirányzatok fedezetének biztosítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A  2020. évben a  foglalkoztatás 
elősegítéséről	 és	a munkanélküliek	 ellátásáról	 szóló	1991.	évi	IV.	törvény	39/A. §	(8) bekezdésében	 foglaltakat	 nem	
kell alkalmazni.(2b)	A XLVII.	Gazdaságvédelmi	 Alap	fejezetben	 a Munkahely-megtartási	 program,	 továbbá	a 2014–2020-as	 időszak	
munkaerőpiaci programjainak előfinanszírozása megnevezésű előirányzatok terhére előirányzat-módosítási kötelezettség	nélkül	az eredeti	előirányzaton	felül	kiadás	teljesíthető.”
4. §  A	Kvtv.	14. §-a	a következő	(4) bekezdéssel	egészül	ki:„(4)	A LXXII.	Egészségbiztosítási	 Alap	fejezet,	2.	cím,	3.	alcím,	5.	jogcímcsoport,	 3.	Egyéb	gyógyászati	 segédeszköz	
támogatás	jogcím	előirányzata	tartalmazza	a 2100,0	millió	forint	finanszírozási	előlegre	fordítható	összeget.”
5. §  A	Kvtv.	39. §-a	a következő	(6)–(8) bekezdéssel	egészül	ki:„(6)	A települési	 önkormányzat	 a 2. melléklet	 I. pont	1. alpont	 e) pont	Üdülőhelyi	 feladatok	 támogatása	 jogcímen	
a 2. melléklet	 I. pont	1. alpont	 f) pontja	 szerinti	beszámítással	 csökkentett	 és	kiegészítéssel	 növelt	összegre	 nem	
jogosult.(7)	A települési	 önkormányzat	 2020.	december	 hónapban	 a 3. melléklet	 I. pont	14.	Kulturális	 illetménypótlék	
jogcímen	 az 3. melléklet	 I. pont	14. alpont	 szabályaitól	 eltérően	 a 2020.	november	 havi	támogatással	 azonos	
összegű támogatásban részesül.
(8)	A 2. melléklet	 III. pont	2. alpont	 j) pontja	 szerinti	támogatás	 esetében	 és	a 2. melléklet	 III. pont	3. alpont	 a) pont	
aa) alpontjában	 meghatározottaktól	 eltérően	 a támogatás	 szempontjából	 figyelembe	 vehető	gyermekek	 száma	
alatt	2020.	augusztus	31-éig	a veszélyhelyzet	megszűnésének	napján	beíratott	gyermekek	számát	kell	érteni.”
6. §  A	Kvtv.	50. §-a	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„50. §	(1)	A Garantiqa	 Hitelgarancia	 Zrt.	által	vállalt	készfizető	 kezesség	 mögött	–	jogszabályban	 meghatározott	
feltételek	mellett	–	a (2)–(9) bekezdés	szerint	az állam	visszavonhatatlan	viszontgaranciája	áll	fenn.
(2)	Az állami	 viszontgarancia	 mértéke	 –	a (6) bekezdés	 kivételével	 –	a Garantiqa	 Hitelgarancia	 Zrt.	által	vállalt	
készfizető	kezesség	érvényesítéséből	a társaságot	terhelő	fizetési	kötelezettség	85%-a.(3)	A Garantiqa	Hitelgarancia	Zrt.	a (2) bekezdés	szerinti	viszontgaranciával
a)	a kis-	és	középvállalkozások,	 valamint	 a Munkavállalói	 Résztulajdonosi	 Program	 megvalósítására	 –	a Munkavállalói	
Résztulajdonosi	 Programról	 szóló	törvény	 alapján	–	létrejövő	 szervezetek	 legfeljebb	 25	év	lejáratú	 hitel-,	
kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből és termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi 
lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet, azzal, 
hogy a készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat,b)	készfizető	 kezességet	 vállalhat	 gyógyszerész	 vállalkozási	 célú,	a  biztonságos	 és	gazdaságos	 gyógyszer-	
és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a  gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi  
* A törvényt az Országgyűlés a 2020. június 16-i ülésnapján fogadta el.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3761
XCVIII.	törvény	74. §	(1) bekezdésében	 és	83/A. §	(1) bekezdésében	 foglalt	feltételek	 teljesítése	 érdekében	 történő	
tulajdoni	 hányad	megszerzését	 szolgáló	 –	a  közforgalmú	 gyógyszertárakban	 a  gyógyszerészi	 tulajdonarány	
növelésének	 elősegítéséről	 szóló	kormányrendelet	 szerinti	Patika	Hitelprogram	 keretében	 –	2013.	július	1-je	és	 
2020. december 31-e között létrejött hitel- vagy kölcsönszerződéséhez, valamint
c)	jogszabályban	 meghatározott	 feltételek	 szerint	készfizető	 kezességet	 vállalhat	 pénzügyi	 intézménynek,	
befektetési vállalkozásnak, befektetési alapkezelőnek, biztosítónak nem minősülő gazdasági társaságok által kibocsátott kötvényekből eredő, továbbá az ilyen társaságokkal szembeni kitettségek értékpapírosításával létrejött 
értékpapírokból eredő kötelezettségekhez.
(4)	A (2) bekezdés	 szerinti	viszontgarancia	 kiterjed	a Garantiqa	 Hitelgarancia	 Zrt.-nek	a tőkepiacról	 szóló	törvény	
alapján működő kockázati tőkealapnak gazdasági társaságban fennálló kockázati tőkebefektetése értékesítéséből 
származó követelés 50%-áért vállalt készfizető kezességére is. A készfizető kezességgel biztosított követelés mértéke 
nem haladhatja meg a tulajdonszerzésre fordított összeg 50%-át.
(5)	A készfizető	kezesi	szerződés	jogosultja	lehet
a)	pénzügyi	intézmény,
b)	kockázati	tőkealap,
c)	a Magyar	 Vállalkozásfejlesztési	Alapítvány	az Országos	Mikrohitel	Alapból	történő	pénzkölcsön	nyújtása	esetén,
d)	a megyei	és	fővárosi	vállalkozásfejlesztési	alapítványok	mikrohitelezési	tevékenység	esetén,e)	a (3) bekezdés	c) pontja	esetében	a kötvény-	és	értékpapír-tulajdonos.
(6)	Az állami	 viszontgarancia	 mértéke	 a Garantiqa	 Hitelgarancia	 Zrt.	által	az Európai	 Bizottság	 „Állami	támogatási	
intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret a  gazdaságnak a  jelenlegi COVID-19-járvánnyal összefüggésben való 
támogatása	 céljából”	című	2020.	március	19-i,	C(2020)	1863	final	számú	közleménye	 (a továbbiakban:	 Közlemény)	
alapján	az  Európai	 Bizottság	 határozatában	 jóváhagyott	 feltételek	 szerinti	Garantiqa	 Krízis	Garanciaprogram	
keretében vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből a társaságot terhelő fizetési kötelezettség 90%-a.
(7)	A  Garantiqa	 Hitelgarancia	 Zrt.	által	állami	viszontgarancia	 mellett	vállalt	készfizető	 kezesség	 állománya	  
–	a (8) bekezdés	 szerinti	kezességek	 kivételével	 –	2020.	december	 31-én	nem	haladhatja	 meg	az 1	500	000,0	millió	
forintot azzal, hogy ezen belül 500 000,0 millió forint kizárólag a  Garantiqa Krízis Garanciaprogram keretében 
történő készfizető kezességvállalásra használható fel.
(8)	A  Garantiqa	 Hitelgarancia	 Zrt.	által	a  (3)  bekezdés	 c)  pontja	 szerinti	állami	viszontgarancia	 mellett	vállalt	
készfizető kezesség állománya 2020. december 31-én nem haladhatja meg a 200 000,0 millió forintot.
(9)	A Garantiqa	 Hitelgarancia	 Zrt.	az (1) bekezdés	 szerinti	ügyletek	 bevételeit,	 és	az ezen	ügyletekhez	 kapcsolódó	
költségeket	 és	ráfordításokat	 elkülönítetten	 köteles	nyilvántartani,	 és	az Európai	 Unió	által	befogadott	 Nemzetközi	
Beszámolási	Standardok	(IFRS)	alapján	készült	éves	Pénzügyi	kimutatásaiban	bemutatni.”
7. §  A	Kvtv.	51. §	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„51. §	(1)	Az Agrár-Vállalkozási	 Hitelgarancia	 Alapítvány	 (e	§	alkalmazásában	 a továbbiakban:	 Alapítvány)	 által	vállalt	
készfizető	 kezesség	 mögött	–	jogszabályban	 meghatározott	 feltételek	 mellett	–	a (2)–(7) bekezdés	 szerint	az állam	
visszavonhatatlan viszontgaranciája áll fenn.(2)	Az (1) bekezdés	 szerinti	viszontgarancia	 mértéke	 az Alapítvány	 által	vállalt	készfizető	 kezesség	 érvényesítéséből	
az Alapítványt	terhelő	fizetési	kötelezettség	85%-a.(3)	Az (1) bekezdésben	 vállalt	állami	viszontgarancia	 a mezőgazdasági	 tőkepótló	 hitelekre	 és	az 1999.	 január	1-je	
után vállalt készfizető kezességek érvényesítésére vonatkozik.(4)	Az  Alapítvány	 a  természetes	 személyek,	 a  gazdasági	 társaságok,	 a  közhasznú	 társaságok,	 a  szövetkezetek,	
a  magánvállalkozások legfeljebb 25 év lejáratú hitel-, kölcsönszerződésből, garancia-szerződésből, termelési célú eszközbeszerzéshez kapcsolódó pénzügyi lízingszerződésből, továbbá faktoringszerződésből eredő 
kötelezettségéért vállalhat készfizető kezességet azzal, hogy a  készfizető kezességvállalás legfeljebb egyéves 
futamidejű faktoringügyletekhez kapcsolódhat.(5)	A készfizető	kezesi	szerződés	jogosultja	lehet
a)	pénzügyi	intézmény,
b)	a Magyar	 Vállalkozásfejlesztési	Alapítvány	az Országos	Mikrohitel	Alapból	történő	pénzkölcsön	nyújtása	esetén,
c)	a megyei	és	fővárosi	vállalkozásfejlesztési	alapítvány	mikrohitelezési	tevékenység	esetén.(6)	Az állami	 viszontgarancia	 mértéke	 az Alapítvány	 által	a Közlemény	 alapján	az Európai	 Bizottság	 határozatában	
jóváhagyott feltételek szerinti Krízis Agrárgarancia Program keretében vállalt készfizető kezesség érvényesítéséből az Alapítványt terhelő fizetési kötelezettség 90%-a.3762	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
(7)	Az Alapítvány	 által	állami	viszontgarancia	 mellett	vállalt	készfizető	 kezesség	 állománya	 2020.	december	 31-én	
nem haladhatja meg a  350 000,0 millió forintot azzal, hogy ezen belül 100 000,0 millió forint kizárólag a  Krízis 
Agrárgarancia	Program	keretében	történő	készfizető	kezességvállalásra	használható	fel.”
8. §  A	Kvtv.	58. §	(4) bekezdése	helyébe	a következő	rendelkezés	lép:
„(4)	A költségvetési	 szervek	által	foglalkoztatottak	 éves	cafetéria-juttatásának	 kerete,	illetve	cafetéria-juttatást	 nem	
nyújtó	költségvetési	 szervek	esetében	 az egy	foglalkoztatottnak	 éves	szinten	–	az Szja	tv.	71. §	(1) bekezdésében	
meghatározottak	 alapján	adott	juttatások	 –	nettó	összege,	törvény	eltérő	rendelkezése	 hiányában,	 2020.	évben	nem	
haladhatja	meg	a 400	000	forintot.”
9. §  A	Kvtv.	a következő	24.	alcímmel	egészül	ki:
„24. Egyéb rendelkezések
76.  §	A  COVID-19	 fertőzés	 okozta	tömeges	 megbetegedést	 okozó,	2020.	évben	bekövetkezett	 humánjárvány	
megelőzésére, illetve következményeinek elhárítására kihirdetett veszélyhelyzet során a  járványügyi 
védekezés és a  gazdaság újraindítása érdekében szükséges hazai, illetve esetleges európai uniós források 
és	kiadások	 elszámolására	 a  központi	 költségvetés	 fejezetrendjében	 a  XLVI.	Járvány	Elleni	Védekezési	 Alap,	  
a XLVII.	Gazdaságvédelmi	 Alap	és	a XLVIII.	 Európai	Unióból	Érkező	Járvány	Elleni	Támogatások	 Alapja	fejezetek	
létrejöttét az Országgyűlés tudomásul veszi.
77.  §	Az  Országgyűlés	 megállapítja,	 hogy	a  gépjárműadóról	 szóló	törvény	 alapján	a  belföldi	 gépjárművek	
után a  települési önkormányzatot az  általa 2020. évben beszedett gépjárműadó nem illeti meg. A  beszedett gépjárműadó	40%-a	a XLVI.	Járvány	Elleni	 Védekezési	Alap	fejezet	bevételét	képezi.
78. §	A XLVI.	Járvány	Elleni	Védekezési	 Alap	fejezet,	1.	Járvány	Elleni	Védekezés	 Központi	 Tartaléka	 cím	előirányzata	
terhére előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül az eredeti előirányzaton felül kiadás teljesíthető.79. §	A XLVII.	Gazdaságvédelmi	 Alap	fejezet,	1.	Gazdaságvédelmi	 Programok	 cím	előirányzata	 terhére	a Kormány	
jóváhagyásával előirányzat-módosítási kötelezettség nélkül az eredeti előirányzaton felül kiadás teljesíthető.80. §	A XLVIII.	 Európai	Unióból	 érkező	Járvány	Elleni	Támogatások	 Alapja	fejezetben	 elszámolt	 bevétel	erejéig	
a XLVIII.	Európai	Unióból	Érkező	Járvány	Elleni	 Támogatások	Alapja	fejezet	kiadási	előirányzatáról	kiadás	teljesíthető.
81.  §	A  Magyarország	 2020.	évi	központi	 költségvetéséről	 szóló	2019.	évi	LXXI.	törvény	módosításáról	 szóló	  
2020.	évi	LX.	törvény	(a továbbiakban:	 Kvtvmód.	 tv.)	5. §-ával	megállapított	 39. §	(6)	és	(8) bekezdését	 a Kvtvmód.	 tv.	
hatálybalépése napjától kell alkalmazni.
82. §	(1)	A Kvtvmód.	 tv.	11. §	(2) bekezdéssel	 megállapított,	 Budapest	 Főváros	Önkormányzatát	 terhelő	szolidaritási	
hozzájárulás megemeléséből befolyó bevételt a járvány elleni védekezésre kell fordítani.
(2)	A Kvtvmód.	 tv.	11. §	(2) bekezdéssel	 és	12. §	(3) bekezdéssel	 megállapított	 szolidaritási	 hozzájárulás	 emelkedés	
érvényesítése	a 2020.	július	havi	nettó	finanszírozástól	kezdődően	egyenlő	részletekben	történik.”
10. §  A	Kvtv.	3. melléklet	 I.	Működési	 célú	támogatások	 10.	Önkormányzati	 elszámolások	 pontja	a következő	 i) alponttal	
egészül ki:
„i)	Az  előirányzatból	 a  települési	 önkormányzat	 vissza	nem	térítendő	 támogatást	 igényelhet	 az  illetékességi	
területén bevallott, de meg nem fizetett idegenforgalmi adó összegével egyező összegben. A negyedévi összegre vonatkozó igénylés a  helyi önkormányzatokért felelős miniszter által üzemeltetett elektronikus rendszerben nyújtható	be,	a tárgynegyedévet	követő	hónap	20.	napjáig.”
11. § (1)	 A Kvtv.	2. melléklet	4. pontjában	a „Csongrád” 	szövegrész	helyébe	a „Csongrád-Csanád” 	szöveg	lép.
	 (2)	 A Kvtv.	 2. melléklet	 V.	Szolidaritási	 hozzájárulás	 pontjában	 a „10	000,0	millió	forint.”	szövegrész	 helyébe	a „a	számított	
összegnél	15%-kal	alacsonyabb.” 	szöveg	lép.
12. § (1)	 Hatályát	veszti	a Kvtv.
1.		 4. §	(7)	és	(8) bekezdése,2.		 9. §	(2) bekezdése,3.		 37. §	(1) bekezdés	a) pontja,	és
4.		 71. §-a.
	 (2)	 Hatályát	veszti	a Kvtv.
1.		 25. §	(2) bekezdésében	az „–	az Áht.	31. §	(2b) bekezdése	alapján	–” 	szövegrész,	és
2.		 25. §	(3) bekezdésében	az „–	az Áht.	31. §	(2b) bekezdése	alapján	–” 	szövegrész.MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 3763
	 (3)	 Hatályát	 veszti	a Kvtv.	2. melléklet	 V.	Szolidaritási	 hozzájárulás	 pontjában	 a „–	Budapest	 Főváros	Önkormányzatának	
kivételével	–” 	szövegrész.
13. § (1)	 Ez  a  törvény	 a  veszélyhelyzet	 kihirdetéséről	 szóló	40/2020.	 (III.	11.)	Korm.	rendelet	 szerinti	veszélyhelyzet	
megszűnésekor lép hatályba.
	 (2)	 E törvény	 hatálybalépésének	 naptári	napját	a miniszterelnök	 annak	ismertté	válását	követően	 a Magyar	 Közlönyben	
haladéktalanul közzétett egyedi határozatával állapítja meg.
 Áder János s. k.,  Kövér László s. k.,
 köztársasági elnök az Országgyűlés elnöke3764	 MAGYAR 	KÖZLÖNY 	•	2020.	évi	144.	szám 	
A Magyar Közlönyt az Igazságügyi Minisztérium szerkeszti.
A szerkesztésért felelős: dr. Salgó László Péter.
A szerkesztőség címe: Budapest V., Kossuth tér 4.
A Magyar Közlöny hiteles tartalma elektronikus dokumentumként a http://www.magyarkozlony.hu 
honlapon érhető el.
A Magyar Közlöny oldalhű másolatát papíron kiadja a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft.
Felelős kiadó: Papp Tibor ügyvezető.