Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych 
 Telefon: 545 555 414 
 
 
V E Ř E J N Á   V Y H L Á Š K A 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
26. 2. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává toto: 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y 
číslo: 0111-OOP-C076-16 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně me-
tod zkoušení pro ověřování stanovených měřidel:  
 
„měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin,  
zpracování nebo aplikací radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů 
a pro stanovení radiační zátěže okolí v důsledku výpustí – měřidla  ke kontinuálnímu 
monitorování radioaktivních vzácných plynů v plynných výpustech  
jaderných zařízení“ 
 
Tento předpis stanovuje metrologické a technické požadavky pro měřidla  ke kontinuálnímu monitoro-
vání radioaktivních vzácných plynů v plynných výpustech jaderných zařízení. 
1   Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a dále uvedené 
termíny a definice. 
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
2 1.1 
monitor plynné výpusti   
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování radioaktivity v plynných výpustech; jednotlivé části za-
řízení se mohou spojovat do dvou dílčích zařízení, která mohou být spojena nebo oddělena podle poža-
davků na monitorování a provoz 
1.2 
monitor vzácných plynů 
zařízení určené ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních vzácných plynů ve výpustech uvolňo-
vaných do životního prostředí 
1.3 
radioaktivní vzácné plyny  
radionuklidy 133Xe, 135Xe, 85Kr, 41Ar 
1.4 
detekční zařízení   
zahrnuje jeden nebo více detektorů záření a související funkční jednotky 
1.5 
řídicí a vyhodnocovací zařízení   
obsahuje zařízení a funkční jednotky k měření veličin souvisejících s ionizujícím zářením (aktivita, ob-
jemová aktivita, atd.); zařízení má funkční jednotky k zajištění zřetelné výstrahy, že měřená veličina 
přesahuje předem stanovenou hodnotu 
1.6 
variační koeficient   
poměr V směrodatné odchylky s a aritmetického průměru x souboru n měření xi, daný vztahem: 


n
iixx
nxxsV
12)(
111
   (1) 
1.7 
detekční limit LD  
naměřená hodnota veličiny získaná daným postupem měření, pro kterou je pravděpodobnost nepravdi-
vého tvrzení o nepřítomnosti složky v materiálu β, přičemž pravděpodobnost nepravdivého tvrzení o její 
přítomnosti je α. 
U vzorku se skutečnou hodnotou obsahu LD bude pouze 5 % měření chybně deklarováno jako nerozli-
šitelné od pozadí (chyba II. druhu, β). Chyba β se bude právě rovnat chybě α (chybě I. druhu) měření 
pozadí, kdy 5 % měření pozadí bude překračovat mez detekce. Doporučují se implicitní hodnoty pro α 
a β rovné 0,05. 
Stanovení detekčního limitu L D : 
LD = 1,645 )(2Bu (3) 
kde B  ............  hodnota pozadí, 
 t   ............  čas měření pozadí, 
 u(B)  .......  standardní odchylka pozadí 
u(B) = tB   (4) Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
3 1.8 
koeficient rozšíření   
číselný součinitel ( k) používaný jako násobek kombinované standardní nejistoty k získání rozšířené ne-
jistoty  
1.9 
rozhodovací veličina   
proměnná veličina používaná k rozhodování, zda daný fyzikální jev je nebo není přítomen  
1.10 
rozhodovací úroveň  
pevná hodnota rozhodovací veličiny, pomocí níž je možné při překročení výsledku aktuálního měření 
fyzikálního jevu rozhodnout, že daný fyzikální jev je přítomen 
1.11 
efektivní měřicí rozsah   
rozsah hodnot měřené objemové aktivity, ve kterém vlastnosti části zařízení nebo sestavy splňují poža-
davky specifikací 
1.12 
dynamický rozsah   
poměr signálu při maximálním měřitelném údaji veličiny a signálu při rozhodovací úrovni 
1.13 
chyba indikace  
rozdíl mezi indikovanou hodnotou veličiny  a konvenčně pravou hodnotou této veličiny c v bodě mě-
ření  
 =  – c (4) 
1.14 
relativní základní chyba    
relativní chyba údaje ei části zařízení nebo sestavy vzhledem k dané veličině při specifikovaném refe-
renčním záření a při specifikovaných referenčních podmínkách, vyjádřená jako: 
 
cc
ie   (5) 
kde:   .........  indikovaná hodnota veličiny, 
 c  ........  konvenční hodnota veličiny v bodě měření. 
1.15 
doba odezvy   
je doba potřebná po skokové změně měřené veličiny k tomu, aby změna výstupního signálu poprvé 
dosáhla dané relativní hodnoty, obvykle 90 % konečné hodnoty   
1.16 
účinnost vzduchového okruhu monitoru  
účinnost vzduchového okruhu monitoru popisuje ztráty aktivity na stěnách monitoru mezi vstupem do 
okruhu a záchytným médiem; je definována jako poměr celkové aktivity dostupné pro vzorkování mo-
nitoru a celkové aktivity ve vzduchu na vstupu do monitoru Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
4 1.17 
referenční odezva   
při standardních zkušebních podmínkách je dána vztahem 
crefAAR  (6) 
kde: A ..........  hodnota objemové aktivity indikovaná zkoušeným zařízením nebo sestavou;  
 Ac ........  konvenční hodnota objemové aktivity 
 
1.18   
citlivost  
je poměr hodnoty získané měřením a konvenční hodnoty aktivity 
AB-IS  (7) 
kde: I ...........  indikovaná hodnota při měření radioaktivního vzorku; 
  B .........  indikovaná hodnota při měření bez radioaktivního vzorku; 
  A  .........  konvenční hodnota aktivity měřeného vzorku  
1.21 
objemová aktivita  
aktivita na jednotkový objem vzduchu nebo plynu 
1.22 
jednotky   
v tomto předpisu je používána soustava jednotek SI ; kde je to vhodné, jsou používány následující ve-
dlejší jednotky: 
 pro čas: rok (r), den (d), hodina (h), minuta (min); 
 pro energii: elektronvolt (eV); 
 pro objemovou aktivitu: becquerel na metr krychlový (Bq/m3). 
2  Metrologické požadavky 
2.1   Stanovené pracovní podmínky 
Monitor musí splňovat metrologické požadavky v rozpětí pracovní teploty a relativní vlhkosti vzduchu 
specifikovaném výrobcem.  
2.1.1   Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky 
Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky jsou uvedeny v Tabulce 1. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
5 Tabulka 1 – Referenční podmínky a standardní zkušební podmínky 
Ovlivňující veličiny Referenční podmínky Standardní zkušební podmínky 
Teplota okolí 20 C 18 C až 22 C 
Relativní vlhkost vzduchu 65 % 50 % až 75 % 
Tlak vzduchu 1) 101,3 kPa 86 kPa až 106 kPa 
Napájecí napětí 2) jmenovité napájecí napětí UN UN  1 % 
Kmitočet  
střídavého napájecího napětí 2) jmenovitý kmitočet jmenovitý kmitočet 0,5 % 
Průběh  
střídavého napájecího napětí 2) sinusový sinusový s celkovým harmonickým 
zkreslením menším než 5 % 
Pozadí záření gama příkon vzduchové kermy  
0,20 Gy/h příkon vzduchové kermy  
<0,25 Gy/h 
Elektrostatické pole zanedbatelné zanedbatelné 
Vnější elektromagnetické pole zanedbatelné menší než nejmenší hodnota  
způsobující rušení 
Vnější magnetické pole  zanedbatelné menší než dvojnásobek hodnoty 
zemského magnetického pole 
Průtoková rychlost vzorkování  nastaveno na  
jmenovitou průtokovou rychlost  
(stanovenou výrobcem) nastaveno na jmenovitou průtoko-
vou rychlost  5 % 
Ovládací prvky  nastaveny pro běžný provoz nastaveny pro běžný provoz 
Kontaminace radionuklidy  zanedbatelná zanedbatelná 
Dceřiné produkty  
radonu (222 a 220) zanedbatelná zanedbatelná 
Kontaminace chemickými produkty  zanedbatelná zanedbatelná 
1) Když je detekční metoda zvláště citlivá na změny tlaku vzduchu, podmínky se omezí na 5 % referenčního 
tlaku. 
2) Může být použito stejnosměrné napájení a v tomto případě kmitočet není specifikován. 
2.2   Měřicí rozsah 
Měřicí rozsah monitoru vzácných plynů  stanoví výrobce. 
2.3   Přesnost přístroje 
Výrobce musí stanovit poměr mezi údajem na měřicím zařízení a aktivitou referenčního zdroje, když 
zařízení pracuje při standardních zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů výrobce. Musí 
být specifikována nejistota referenční odezvy. Referenční odezva se nesmí lišit více než o 15 % od hod-
noty specifikované výrobcem.  
2.4   Linearita systému 
Při standardních zkušebních podmínkách musí být relativní chyba údaje menší než 10 % pro celý efek-
tivní měřicí rozsah. Nejistota radioaktivních zdrojů se nezahrnuje. Když se používají pevné zdroje, pak 
 a c se vztahují k citlivosti při výpočtu relativní chyby. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
6 2.5   Odezva monitorů bez specifikace radionuklidů na jiné radioaktivní plyny 
Výrobce musí specifikovat odezvu zařízení na jiné radioaktivní plyny než referenční radioaktivní zdroje. 
Rozsah plynů, které jsou předmětem zájmu, se stanoví výrobce a z nich se provede reprezentativní výběr 
pro zkoušky. Musí se prokázat, že vlastnosti zařízení vyhovují specifikacím. 
2.6   Odezva monitorů specifických radionuklidů na jiné radioaktivní plyny 
Odezvu zařízení na jiné radioaktivní plyny než ty, které se mají měřit, musí stanovit výrobce a musí být 
menší než 15 % odezvy na specifický plyn. Objemová aktivita plynu musí být dostatečná k poskytování 
indikovaného údaje, který prokáže, že zařízení vyhovuje požadavkům. 
2.7   Odezva na okolní záření gama 
Výrobce musí stanovit odezvu na záření gama a rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, když 
je detektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované výrob-
cem se skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové kermy 
do 10 Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii záření 
gama do 1,3 MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně. 
2.8   Přetížení 
Pokud není mezi výrobcem stanoveno jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici na jejím horním 
konci nebo indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s příkonem povrchové 
emise) 10krát větší, než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení pracovat nor-
málně. 
2.9   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardních podmínkách, v době do 30 minut po zapnutí.  
2.10   Statistické fluktuace 
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. Va-
riační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10 % pro 
údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu.  
2.11   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Údaj s daným zdrojem záření, indikovaný po 30 minut provozu zařízení, se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100 hodin. 
2.12   Vliv změny tlaku v měřicí komoře 
Změny tlaku v měřicí komoře mají vliv na hodnotu odezvy pro danou objemovou aktivitu měřeného 
vzduchu či plynu. Výrobce stanoví algoritmus kompenzace na tyto změny tlaku.  
2.13   Vnější únik 
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku, která charakterizuje těsnost měřicí komory. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
7 2.14   Teplota okolí 
Indikovaný údaj musí zůstat v mezích specifikovaných v Tabulce 2 pro teplotní rozsah stanovený vý-
robcem. Pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických 
podmínkách než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat při vyšší tep-
lotě, než je uvedeno v Tabulce 2. V tomto případě musí být příslušná zkouška stanovena výrobcem. 
Tabulka 2 – Teplota okolí 
Teplota okolí Odchylka od hodnoty za standardních podmínek 
+10 C až +35 C  
(střed: +22 C) 10 % 
−10 C až +40 C  
(střed: +15 C) 20 % 
−25 C až +50 C  
(střed: +12 C) 50 % 
 
2.15   Relativní vlhkost vzduchu 
Odchylky způsobené relativní vlhkostí do 90 % při 35 °C musí být menší než 10 %. 
3   Technické požadavky 
3.1   Všeobecné požadavky 
Hlavním požadavkem je schopnost měřit definovanou úroveň výpusti charakterizovanou objemovou 
aktivitou a celkovou průtokovou rychlostí výpusti. 
3.2   Typy monitorů 
3.2.1   Všeobecně 
Typy uvažovaných zařízení pro monitorování plynných výpustí jsou monitory radioaktivních aerosolů, 
monitory radioaktivních vzácných plynů a monitory se specifickým rozlišením radionuklidů.  
3.2.2   Klasifikace monitorů radioaktivních vzácných plynů ve výpustech  
Zařízení může být klasifikováno podle druhu detekovaného záření: 
 gama; 
 beta; 
 specifické radionuklidy. 
Zařízení může být také klasifikováno podle měřicí metody: 
 přímé měření s detektorem v toku výpusti nebo v jeho blízkosti; 
 kontinuální vzorkování části toku z monitorovacího bodu do vzdáleného místa. 
3.3   Celkový návrh zařízení 
Jsou možná různá uspořádání monitoru v závislosti na přesných okolnostech a požadavcích pro danou 
instalaci. Bez ohledu na tyto varianty musí zařízení vyhovovat následujícím požadavkům: Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
8 3.3.1   Zařízení s přímým měřením 
Pokud se měření provádí přímo v toku výpusti nebo v jeho blízkosti, musí v těchto podmínkách pracovat 
pouze detektor a nutné minimum elektrických částí. Pokud se nejedná o zvláštní okolnosti, nesmí tento 
typ zařízení obsahovat detektory, které jsou zvláště citlivé na změny okolních podmínek nebo vyžadují 
častou kontrolu a nastavení. 
Příslušné řídicí a vyhodnocovací zařízení musí být pokud možno instalováno v regulovaném prostředí, 
aby byl minimalizován vliv na jeho vlastnosti a umožněn snadný přístup pro obsluhu a údržbu. 
3.3.2   Zařízení s nepřímým měřením 
Pokud se reprezentativní vzorky výpusti kontinuálně odebírají do vzdáleného místa, musí vzorkovací 
a detekční zařízení (s výjimkou vzorkovací hlavice a potrubí) a řídicí a vyhodnocovací zařízení být 
umístěno v regulovaném prostředí. Pokud to není prakticky proveditelné (například kvůli nadměrné 
délce vzorkovacího potrubí), musí být uplatněna stejná omezení jako na detekční zařízení (v souladu 
s 3.3.1), aby se zajistila rychlá odezva na jakékoliv zvýšení úrovně aktivity. 
3.4   Vzorkovací a detekční zařízení 
3.4.1   Vzorkovací a sací potrubí 
Musí být uvažovány a dohodnuty následující charakteristiky: 
 vliv průtokové rychlosti a tlaku na měření; 
 dopravní zpoždění k detektoru (průtoková rychlost, průměr potrubí, atd.). 
3.4.2   Vstupní součást 
Na vstupu vzorkovacího okruhu musí být vhodná vstupní součást, aby se odstranily všechny částice 
a pokud je třeba, jód. Aby byly zachovány specifikované vlastnosti zařízení, nesmí tato součást zachy-
covat nebo dočasně zadržovat vzácné plyny a snižovat průtokovou rychlost. 
Dále musí mít zařízení vhodné stínění k ochraně osob a k omezení vlivu na detekční zařízení od záření 
radionuklidů akumulovaných na této součásti během vzorkovacího období. Tato součást musí být pří-
stupná a její činnost kontrolována. 
Je třeba poznamenat, že izotopy jódu jsou předchůdci v přeměně vzácných plynů. Proto se požaduje, 
aby v případě použití filtrů jódu na vstupu okruhu monitoru byla provedena analýza k prokázání, že jód 
zachycený na filtru nezpůsobuje chybný odhad časového průběhu uvolňování vzácných plynů. 
3.4.3   Vzorkovací komora 
Když je jako část vzorkovacího a detekčního zařízení použita měřicí komora nebo plynová komora za-
jišťující daný objem plynu k měření s ponořeným nebo v blízkosti umístěným detektorem, musí být 
splněny následující požadavky: 
 Vzorkovací komora musí být průtokového typu. Může obsahovat absorpční médium nebo kom-
presní zařízení. 
 Musí být specifikován objem vzorkovací komory a provozní tlak. 
 Detektor musí být oddělen od měřeného plynu nebo vzduchu ochranným okénkem nebo přepáž-
kou. 
 Detektor musí být snadno odnímatelný od komory za účelem opravy nebo náhrady. Upevnění 
detektoru musí být takové, že je ve všech případech zajištěno vrácení detektoru do příslušné ge-
ometrické polohy a zachování této polohy. 
 Pokud se ke zvýšení odezvy monitoru plynu pro danou objemovou aktivitu radioaktivního plynu 
používá absorpční médium, musí se udávat typ sorbentu a jeho charakteristiky pro různé měřené 
plyny. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
9 3.4.4   Detektor záření  
Lze použít jakýkoliv typ detektoru, který je vhodný pro požadované měření. Výrobce musí specifikovat 
typ detektoru a všechny příslušné charakteristiky, především odezvu při pracovní geometrii pro aktivity 
plynů, které mají být měřeny, a pro aktivity rušivých radionuklidů. 
Detektor záření beta 
Výrobce musí specifikovat rozměry detektoru a detekční charakteristiky, například efektivní plochu 
a tloušťku všech ochranných přepážek, atd. 
Detektor záření gama 
Tato zařízení provádějí přímé měření záření gama, a pokud je to požadováno, musí generovat výstrahu. 
Pro tento typ monitoru je třeba vzít v úvahu záření pozadí. 
Detektor specifických radionuklidů gama 
Tento detektor kombinuje měření záření gama a spektrometrickou analýzu záření. Výrobce musí speci-
fikovat rozlišovací schopnost detektoru a účinnost jako funkci energie. 
3.5   Charakteristiky měření a indikace 
3.5.1   Efektivní měřicí rozsah 
Efektivní měřicí rozsah musí být vhodný pro danou aplikaci. 
3.5.2   Charakteristiky měření 
Výrobce musí uvádět rozhodovací úroveň, detekční limit a efektivní měřicí rozsah zařízení. Tyto cha-
rakteristiky musí být uvedeny pro specifikované radionuklidy s uvážením úrovně pozadí referenčního 
záření gama (0,2 Gy/h) a objemové aktivity ve vzduchu (radonu a jeho dceřiných produktů). 
3.5.3   Zobrazení 
Indikovaný údaj musí odpovídat skutečné hodnotě objemové aktivitě výpusti. Tato objemová aktivita 
je obvykle dána v Bq/m3 referenčního radionuklidu nebo vybraných radionuklidů ze směsi v případě 
použití monitoru rozlišujícího radionuklidy.   
3.6   Spolehlivost 
Doba náběhu celého zařízení musí být menší než 30 minut. 
Všechna zařízení musí být konstruována tak, aby byla spolehlivá s minimem neodhalených poruch. 
Výrobce musí poskytovat dokumentaci o očekávané střední době provozu kritických komponent, jako 
je čerpadlo vzduchu, detektor, průtokoměr, tlakoměr, atd. 
Výrobce musí specifikovat periodicitu opakování pravidelné údržby a plně popsat všechny postupy 
údržby. Požadavky na tuto údržbu by měly být co nejmenší. 
Musí být k dispozici výstrahy o závadách k indikaci, že systém má závadu, jako je přerušení napájení 
nebo porucha komponenty. 
3.7   Výstrahy 
3.7.1   Typy výstrahy 
Výstrahy a indikační prvky musí být vhodné pro účel zařízení. 
Výstrahy vysoké úrovně a výstrahy závad musí poskytovat oddělenou místní vizuální indikaci na mo-
nitoru a dále musí mít dvě sady výstupních kontaktů (které mohou být společné pro všechny výstrahy 
závad) pro účely externí výstrahy. Navíc mohou být poskytovány zvukové výstrahy. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
10 Všechny výstražné funkce musí mít testovací prostředky ke kontrole činnosti výstrahy. V případě na-
stavitelné výstrahy musí být kontrola možná v rozsahu nastavení s indikací aktuálního výstražného pra-
covního bodu. 
Obvody výstrahy musí pracovat buď v režimu, kdy se udržují podmínky výstrahy až do specifického 
nulování pomocí ovládání nulování nebo v režimu automatického nulování, když výstražný stav zmizí. 
3.7.2   Výstrahy vysoké úrovně 
Musí být poskytována nastavitelná výstraha vysoké úrovně pokrývající celý efektivní měřicí rozsah. 
3.7.3   Výstrahy závad 
a) Musí být poskytována výstraha indikující ztrátu signálu detektoru. 
b) Musí být poskytována výstraha indikující ztrátu vzorkování v okruhu. 
c) Musí být poskytována výstraha indikující poruchy v obvodech elektronického systému. 
d) Výstrahy musí indikovat zdroje závad a musí mít automatický diagnostický systém. 
e) Pro každou závadu musí být samostatná indikace. 
3.8   Indikační prostředky 
Vedle vizuálního zobrazení měřené hodnoty musí být indikováno: 
 zapnutí napájení; 
 zapnutí čerpadla vzduchu, pokud je použito; 
 zapnutí napájení vysokého napětí na detektoru, pokud je použito; 
 průtok anebo hladinu v zásobníku chladiva pro detektor, pokud je použito. 
Pokud zařízením protéká vzduch, pak musí být poskytována vhodná indikace měření průtoku. 
Musí být poskytován výstup umožňující dálkovou indikaci měření a výstrah. 
3.9   Prostředky pro provozní kontroly 
Musí být poskytovány prostředky umožňující uživateli provádět periodické kontroly uspokojivé činnosti 
zařízení včetně kalibrace a ověření linearity měření. Tyto prostředky musí být instalovány tak, aby 
umožňovaly provádění kontroly z řídicí a vyhodnocovací jednotky. 
Musí být možné kontrolovat kalibraci zařízení ve dvou reprezentativních bodech v měřicím rozsahu. 
Tato kontrola musí být prováděna pomocí jednoho nebo podle potřeby více vhodných radioaktivních 
zdrojů. Linearita měření může být kontrolována elektricky. 
3.10   Prostředky pro nastavení a údržbu 
Všechna elektronická zařízení musí mít dostatečný počet snadno dostupných zkušebních bodů k usnad-
nění nastavení a lokalizaci závad. Musí být dodávány všechny speciální nástroje pro údržbu a příslušný 
návod k údržbě. 
Konstrukce všech zařízení musí být taková, aby byla snadná oprava a údržba. 
Na displeji musí být dostupné informace o automatických diagnostických prvcích. 
3.11   Řídicí a vyhodnocovací zařízení 
Řídicí a vyhodnocovací zařízení obsahuje především tyto části: 
 elektrické řízení a napájení; 
 elektronická měřicí zařízení; Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
11  zobrazovací jednotku měření; 
 jednotky varovných signálů a výstrahy. 
Zařízení může být propojeno s centrálním zobrazovacím panelem radiační situace. V tomto případě 
musí být možné ho instalovat do elektronických rámů normalizovaných rozměrů. 
3.12   Stínění okolního pozadí nebo kompenzační zařízení 
Tato zařízení nebo postupy jsou použity ke snížení vlivu okolního pozadí na měření. Jsou těchto typů: 
 stínicí zařízení; 
 elektronická zařízení; 
 softwarové metody. 
Tyto typy mohou být podle potřeby začleněny do celkového návrhu systému. 
Stínění musí poskytovat stejné zeslabení záření ve všech směrech od citlivého objemu detektoru s uvá-
žením konstrukčních materiálů detekčního zařízení a úhlové odezvy detektoru. Tloušťka stínění musí 
být stanovena s uvážením detekční účinnosti detektoru. 
Pokud není možné zařízení lehce vyjmout ze stínění, musí být toto stínění snadno rozebíratelné a tedy 
sestavené ze stavebnicových překrývajících se prvků s hmotností 15 kg nebo méně, pokud není výrob-
cem stanoveno jinak. 
Pokud se ke snížení vlivu pozadí gama používají elektronické metody s použitím dodatečných detek-
torů, musejí být výběr a umístění těchto detektorů provedeny tak, aby se dosáhlo pokud možno nejlepší 
kompenzace s uvážením rozsahu energií gama a směru záření. 
3.13   Úroveň hluku zařízení 
Úroveň hluku zařízení pochází především ze vzorkovacího a detekčního zařízení a speciálně z provozu 
vzduchového potrubního systému a vznikajících vibrací. 
Výrobce musí vybrat takové komponenty a navrhnout zařízení tak, aby byla úroveň hluku minimální 
a ve shodě s druhem prostředí, pro které je zařízení určeno. 
3.14   Elektromagnetické rušení 
Měřidla nesmí být ovlivněna elektrickým a elektromagnetickým rušením z okolního prostředí a musí 
splňovat požadavky příslušného zvláštního právního předpisu2. Při zkoušce vlivu rušení nesmí změna 
odezvy měřidla překročit 1 %. Musí být provedena všechna nutná opatření proti vlivům elektromagne-
tického rušení, a to jak přijímaného, tak emitovaného zařízením. 
  Pro odolnost se použije stupeň závažnosti 3. 
  Pro vyzařování se použije třída závažnosti A. 
3.15   Napájení 
Zařízení musí být konstruována pro provoz z jednofázového střídavého napájecího napětí v jedné z ná-
sledujících kategorií podle: 
  řada I: 230 V a.c.; 
  řada II: 100 V a.c.; 
  řada III: 120 V anebo 240 V a.c. 
                                                      
2 Nařízení vlády č. 117/2016 Sb., o posuzování shody výrobků z hlediska elektromagnetické kompatibility při 
jejich dodávání na trh 
 Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
12   řada IV:  24 V d.c. 
Zařízení může být konstruováno pro provoz z nízkonapěťového záložního zdroje pro případ poruchy 
napájení. V těchto případech je žádoucí, aby zařízení v důsledku přepnutí napájení nevykazovalo chyb-
nou funkci nebo byla spuštěna výstraha; musí být poskytována indikace tohoto přepnutí. 
Pro motory čerpadla vzduchu může být použito třífázové napájení. 
3.16   Ochrana proti neoprávněné manipulaci 
Části měřidla, které jsou zásadní pro jeho metrologické vlastnosti, musí být navrženy tak, aby je bylo 
možno zabezpečit takovým způsobem, který poskytne důkaz o jakémkoliv neoprávněném zásahu.  
Pokud může být odezva měřidla nastavena korekcí dlouhodobé změny odezvy, korekcí vlivu teploty 
a tlaku na odezvu, nebo aplikací opravného faktoru, pak musí být měřidlo konstruováno tak, aby byla 
vyloučena neúmyslná změna kteréhokoli faktoru nastavení obsluhou.  
Ovládací přepínače a potenciometry musí být buď uvnitř měřidla a nepřístupné zvenčí bez použití ná-
stroje, anebo musí být zřetelně označeny a opatřeny stupnicí, aby je bylo možné přesně nastavit v sou-
ladu s rozlišovací schopností měřidla, a potom zablokovat, aby nemohlo dojít k náhodné změně nasta-
vení. Opravné faktory a kalibrační koeficienty uložené digitálně nesmí být možné změnit, pokud obsluha 
nevloží bezpečnostní kód (nebo heslo), nebo nezmění polohu zablokovaného či nepřístupného přepí-
nače. 
3.17   Bezpečnost 
Měřidlo musí být bezpečné ve smyslu základních zásad bezpečnosti zařízení s ionizujícím zářením a po-
žadavků relevantních technických předpisů za podmínek obvyklého použití k účelům, pro které je ur-
čeno. 
4   Značení měřidla 
4.1   Značení na měřidle 
Na měřidle, které se může skládat ze dvou funkčně samostatných částí, musí být na každé části uvedeny 
následující údaje: 
a) identifikace výrobce 
b) označení typu měřidla 
c) výrobní číslo detektoru (-ů), vyhodnocovací jednotky měřidla, čerpadla, průtokoměru 
d) značka schválení typu 
e) údaje o bezpečnosti měřidla ionizujícího záření 
Všechny značky a nápisy musí být čitelné, trvanlivé, jednoznačné a běžným způsobem neodstranitelné. 
4.2   Umístění úřední značky 
Umístění úředních značek na detekční části a vyhodnocovací jednotce je specifikováno v certifikátu  
o schválení typu.  
Pokud je to možné, značky se umísťují na čelní panel zobrazovací jednotky tak, aby nezakrývaly žádný 
z údajů uvedených na měřidle. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
13 5   Schvalování typu měřidla 
5.1   Všeobecně 
Proces schvalování typu měřidla zahrnuje následující zkoušky: 
a) vnější prohlídku; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearity systému; 
d) odezvy na radioaktivní plyny; 
e) odezvy na okolní záření gama; 
f) přetížením; 
g) doby náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
h) statistické fluktuace; 
i) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
j) vlivu změny tlaku v měřicí komoře 
k) vnějšího úniku; 
l) vlivu teploty okolí; 
m) vlivu relativní vlhkosti vzduchu; 
n) elektromagnetické kompatibility. 
5.2   Vnější prohlídka 
Při vnější prohlídce se posuzuje 
a) úplnost předepsané technické dokumentace, včetně návodu pro obsluhu; 
b) shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu, uvedenými v kapitolách 2, 3 a článku 4.1 a), b) a c); 
c) úplnost a stav funkčních celků měřidla podle předepsané technické dokumentace; 
d) shoda verze software měřidla s verzí specifikovanou výrobcem. 
5.3   Funkční zkoušky 
5.3.1   Přesnost přístroje 
Zařízení pracuje při standardních zkušebních podmínkách a je nastaveno podle pokynů výrobce bez 
přítomnosti referenčního záření. Zaznamená se údaj pozadí. V závislosti na určení monitoru se zkoušky 
provádějí jedním ze dvou způsobů: 
1. vzduch nebo plyn značený známou objemovou aktivitou prochází zařízením s konstantní průto-
kovou rychlostí po dobu dostatečnou k dosažení rovnováhy měření a zaznamená se rovnovážný 
údaj; 
2. detektor se ponoří do dostatečně velkého objemu plynu se známou objemovou aktivitou, který je 
ekvivalentní objemu ve skutečné pracovní poloze detektoru a zaznamená se údaj při rovnováž-
ných podmínkách. 
Následuje výpočet hodnoty Rref.  
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.3. 
5.3.2   Linearita systému 
Zkouška se provádí se sadou zdrojů stejného radionuklidu a geometrických charakteristik. Standardní 
příprava zkušebních zdrojů používaných v požadovaných zkouškách však musí být taková, že nejistota 
konvenčně pravé hodnoty aktivity absolutně ( sa) každého zdroje je lepší než 10 % ( k = 2) a nejistota Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
14 konvenčně pravé hodnoty aktivity relativně ( sr) mezi zdroji dané zkušební sady je lepší než 5 % ( k = 2). 
Zkušební zdroje musí být navázány na schválené etalony. 
Zkoušky se mohou provádět dvěma způsoby: 
 s plynnými nebo pevnými radioaktivními zdroji; nebo 
 s přivedením elektrického signálu. 
Typové zkoušky se provádějí v jednom bodě na každé stupnici pro přístroje s lineární stupnicí a na každé 
dekádě efektivního měřicího rozsahu pro přístroje s číslicovým nebo logaritmickým zobrazením při-
bližně v 25 % nejcitlivějšího rozsahu nebo dekády, v 50 % maxima středních rozsahů nebo dekád 
a 75 % maximálního údaje. Nejméně tři z těchto zkoušek se musí provést pomocí radioaktivního zdroje, 
přitom dva jsou na mezních hodnotách. Když se používají elektrické signály, musejí se použít na všech 
rozsazích nebo dekádách (navíc k radionuklidovým zdrojům). 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.4. 
5.3.3   Odezva monitorů specifických radionuklidů na jiné radioaktivní plyny 
Zkouška se provádí stejným způsobem, jak je popsáno v bodě 5.3.1. 
Výsledky musí odpovídat kritériím podle článku 2.5. 
5.3.4   Odezva na okolní záření gama 
Protože je obvykle vztah mezi odezvou na okolní záření gama a rozhodovací úrovní, přičemž oba para-
metry závisejí na daném použití v provozu, musí být odezva na záření gama i rozhodovací úroveň sta-
novena výrobcem. Výrobce musí stanovit rozhodovací úroveň a maximální hodnotu údaje, když je de-
tektor s prvky pro ochranu před okolním zářením gama ozařován při poloze specifikované výrobcem se 
skokovou změnou příkonu vzduchové kermy od referenčního pozadí příkonu vzduchové kermy do 
10 Gy/h od 137Cs. Odezva na ozáření zářením gama při jakékoliv orientaci a jakékoliv energii záření 
gama do 1,3 MeV (60Co) nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty rozhodovací úrovně. 
Zařízení musí pracovat při standardních zkušebních podmínkách bez přítomnosti radioaktivního zdroje 
a stanoví se indikovaný údaj pozadí. Pak se zdroj 137Cs umístí vzhledem k detektoru tak, aby vzdálenost 
mezi zdrojem a detektorem byla nejméně 2 m a konvenčně pravá hodnota příkonu vzduchové kermy 
v místě detektoru, když by detektor nebyl přítomen, byla 10 Gy/h  10 %. Referenční orientace detek-
toru vzhledem ke zdroji musí být podle specifikací výrobce. Po začátku ozařování se zaznamenávají 
údaje v jednominutových intervalech a se záznamem se pokračuje do ustálení údaje zařízení. Po dosa-
žení ustáleného stavu se provede nejméně 10 odečtů. Spočítá se rozhodovací úroveň založená na po-
sledních odečtech. Tato rozhodovací úroveň musí být ve shodě se specifikací výrobce. Maximální ode-
čet vyhodnocovacího zařízení nesmí přesáhnout hodnotu specifikovanou výrobcem. Detektor je dále 
ozařován v několika geometriích zdroj-detektor určený výrobcem. Když může být vyhodnocovací zaří-
zení programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento činitel během této 
zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí ve všech směrech přesáhnout dvojnásobek 
hodnoty specifikované výrobcem pro referenční směr. 
Výše uvedená zkouška se opakuje pro referenční směr zdroj-detektor s použitím alternativních zdrojů 
záření gama podle jak stanoví výrobce, včetně zdroje 60Co. Když může být vyhodnocovací zařízení 
programováno kompenzačním činitelem pro záření gama, pak nesmí být tento činitel během této 
zkoušky měněn. Odečet na vyhodnocovacím zařízení nesmí přesáhnout dvojnásobek hodnoty specifi-
kované výrobcem pro 137Cs. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.7. 
5.3.5   Zkouška přetížením 
Pokud výrobce nestanoví jinak, zařízení musí indikovat údaj mimo stupnici na jejím horním konci nebo 
indikovat přetížení, když je ozařováno zdrojem s aktivitou (nebo s příkonem povrchové emise) 10krát 
větší než odpovídá maximu měřicího rozsahu, a po odstranění přetížení pracovat normálně. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
15 a) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě, která poskytuje údaj přibližně 50 % první 
dekády měřicího rozsahu a zaznamená se odečtený údaj.  
b) Detekční zařízení se vystaví zdroji záření o aktivitě 10krát větší, než odpovídá maximálnímu mě-
řitelnému údaji. Ozařování se udržuje nejméně 10 minut a ověří se, že přístroj trvale indikuje údaj 
mimo stupnici na jejím horním konci. 
c) Zdroj záření se odstraní a po době stanovené výrobcem, obvykle menší než 1 hodina, se detekční 
zařízení ozařuje při stejných podmínkách jako a). Odečtené údaje se nesmí lišit více než o 10 % 
od původní hodnoty. 
5.3.6   Doba náběhu detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Při ozařování zdrojem záření musí zařízení indikovat hodnotu, která se nebude lišit více než o 10 % od 
hodnoty získané při standardních podmínkách, v době do 30 minut po zapnutí.  
Před touto zkouškou musí být zařízení odpojeno od sítě po dobu nejméně 1 hodinu. Použije se zdroj 
záření poskytující údaj přibližně v jedné třetině až jedné polovině maxima rozsahu. Detekční a vyhod-
nocovací zařízení se zapne. Každých 5 minut během 1 hodiny se zaznamenávají indikované hodnoty. 
Deset hodin po zapnutí se provede dostatečný počet odečtů ve shodě s kapitolou 5.3.7. a střední hodnota 
se použije jako „konečná hodnota“ údajů. Nakreslí se graf indikované hodnoty aktivity na čase,  
a pokud je třeba, provede se oprava na poločas přeměny. Rozdíl mezi „konečnou hodnotou“ a hodnotou 
odečtenou na křivce pro 30 minut musí ležet ve specifikovaných mezích. 
POZNÁMKA: Když je úroveň aktivity velmi nízká, menší než 10krát rozhodovací úroveň, může se stát, že 
zařízení během doby náběhu neudává požadovanou indikovanou hodnotu. To je způsobeno statistickými odchyl-
kami při nízkých měřených četnostech impulzů. 
5.3.7   Statistické fluktuace 
Vzhledem ke statistické povaze záření mohou odečtené hodnoty fluktuovat kolem střední hodnoty. Va-
riační koeficient hodnoty aktivity způsobený statistickými fluktuacemi musí být menší než 10 % pro 
údaje přesahující první dekádu efektivního měřicího rozsahu. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 a 20násobkem rozhodovací 
úrovně. Provede se nejméně 10 odečtů ve vhodných časových intervalech, aby se získaly nezávislé hod-
noty. Spočítá se střední hodnota a variační koeficient ze všech provedených odečtů. Variační koeficient 
musí být v požadovaných mezích. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.10. 
5.3.8   Stabilita údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Indikovaný údaj s daným zdrojem záření po 30 minut provozu zařízení se nesmí měnit více než  
o 10 % po dobu následujících 100 hodin. 
Použije se radioaktivní zdroj poskytující indikovanou hodnotu mezi 10 a 20násobkem rozhodovací 
úrovně. Provede se dostatečný počet odečtů po 30 minutách, pak další odečty po 10 hodinách  
a 100 hodinách bez žádného nastavování zařízení a beze změn podmínek. Střední hodnoty odečtů musí 
pro všechny časy ležet v uvedených mezích. 
Pokud je třeba, odečty musí být korigovány na poločas přeměny. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.11. 
5.3.9   Vliv změny tlaku v měřicí komoře 
Účelem této zkoušky je test metody kompenzace změny tlaku v měřicí komoře. Změny způsobující 
snížení či zvýšení tlaku v měřicí komoře mohou vést k nesprávné výsledné měřené hodnotě objemové 
aktivity plynu či vzduchu při standardních podmínkách. Hodnoty změny tlaku musí stanoveny výrob-
cem.  Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
16 Pro tuto zkoušku musí být monitor vybaven měřidlem tlaku v měřicí komoře. Do uzavřeného okruhu 
s měřicí komorou se vloží kalibrované tlakové čidlo (diferenciální manometr, atd.) v bodě stanoveném 
výrobcem tak, aby se měřila změna tlaku v měřicí komoře. Změří se jmenovitá objemová aktivita při 
jmenovitém tlaku v měřicí komoře. Pak se změní tlak v měřicí komoře při stejné objemové aktivitě 
referenčního radionuklidu tak aby se dosáhlo změny tlaku +10 % nad jmenovitý tlak při standardních 
zkušebních podmínkách, pokud výrobce nestanoví jinak. V těchto podmínkách se měří konvenčně pravá 
hodnota objemové aktivity. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.12. 
5.3.10   Vnější únik 
Tato zkouška je určena ke stanovení míry vnějšího úniku.  
Velikost úniku se měří pomocí dvou měřičů objemu nebo měřičů průtokové rychlosti; vzájemně musí 
být kalibrovány přesněji než 1 %. Jeden měřič se umístí před měřicí komoru a druhý ve směru toku za 
měřicí komoru. Provede se série deseti následných měření ve vhodných časových intervalech. Střední 
hodnoty průtokových rychlostí měřených vpředu a vzadu se nesmí lišit více než o 5 % během standard-
ního vzorkovacího období. Pokud je třeba, provedou se korekce na rozdíly tlaku vzduchu. 
5.3.11   Teplota okolí 
Pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických podmínkách 
než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat při vyšší teplotě. 
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardních zkušebních podmínkách. Tato zkouška se obvykle provádí v klimatizační komoře. Ob-
vykle není nutné regulovat vlhkost vzduchu v komoře, pokud zařízení není zvláště citlivé na změny 
vlhkosti. Teplota se udržuje na obou svých mezních hodnotách dohodnutého teplotního rozsahu po dobu 
nejméně 24 hodin. Během posledních 30 minut tohoto intervalu se měří indikovaný údaj a ten musí být 
v příslušných mezích. Navíc se indikovaný údaj měří ve středu teplotního rozsahu uvedeného v Ta-
bulce 2. Pokud odečet při této střední teplotě není v mezích 10 % vzhledem k odečtu monitoru při 
referenční teplotě, výrobce musí udávat rozdíl v tomto bodě. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.14. 
5.3.12   Relativní vlhkost vzduchu 
Pro tento typ zařízení může detekční a vzorkovací zařízení pracovat při jiných klimatických podmínkách 
než vyhodnocovací zařízení. Část nebo celé detekční zařízení může pracovat při vyšší hodnotě relativní 
vlhkosti. 
Detekční zařízení se ozařuje vhodným zkušebním zdrojem tak, že je známa jmenovitá hodnota odečtu 
při standardních zkušebních podmínkách. Zkouška se může provádět při jedné teplotě +35 °C a relativní 
vlhkosti vzduchu 90 %; povolená odchylka 10 % údaje je dodatečná k povolené odchylce způsobené 
samotnou teplotou. 
Naměřená hodnota nesmí překročit dovolené meze změny podle článku 2.15. 
5.4   Zkoušky elektromagnetické kompatibility 
Zkoušky EMC se provádí s monitorem aerosolů v zapojení podle specifikace výrobce. Tyto zkoušky 
musí prokázat, že monitor aerosolů je ve shodě s požadavky příslušného zvláštního právního předpisu2. 
5.4.1   Odolnost proti elektrostatickému výboji 
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na přístroji v zapnutém stavu, a to kontaktním výbo-
jem 6 kV a vzduchovým výbojem 8 kV. Výboje se aplikují na vodivé povrchy a spojovací desky. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
17 5.4.2   Odolnost proti vysokofrekvenčním elektromagnetickým polím 
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu poli se zkouší na zapnutém přístroji v kmitočtovém 
pásmu 80 MHz až 3 000 MHz s intenzitou pole 10 V/m. Amplitudová modulace je 80 % AM/1 kHz sin. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.3   Odolnost proti rychlým přechodovým jevům 
Odolnost proti opakovaným rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů se zkouší na 
zapnutém přístroji. Zkušební napětí ±0,5 kV, ±1 kV a ±2 kV je aplikováno vazebním obvodem do na-
pájecích, zemních a signálových vstupů/výstupů. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.4   Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu 
Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu se zkouší aplikací zkušebního napětí ±0,5kV,  ±1 kV  
a ±2 kV mezi napájecí vodiče.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.5   Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli 
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli se zkouší na zapnu-
tém přístroji v kmitočtovém pásmu 150 kHz až 80 MHz. Amplituda modulace 80 % AM/1 kHz, úroveň 
napětí 10 V. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.6   Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou  
Odolnost proti rušení tlumenou oscilační vlnou se zkouší na zapnutém přístroji aplikací tlumené osci-
lační vlny na napájecích, signálních a ovládacích vstupech/výstupech monitoru. Zkušební úroveň je de-
finovaná jako napětí prvního vrcholu (maximum nebo minimum) na zkušebním tvaru vlny a je nesyme-
tricky 2 kV, symetricky 1 kV pro pomalou tlumenou oscilační vlnu 100 kHz a 1 MHz, pro rychlou tlu-
menou oscilační vlnu 3 MHz, 10 MHz nebo 30 MHz je 2 kV nesymetricky. 
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.7   Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a poma-
lým změnám napětí 
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám na-
pětí se zkouší na zapnutém přístroji aplikací poklesu napětí na úroveň 0 % Ut po dobu 10 ms.  
Po této zkoušce nesmí při následující zkoušce přesnosti přístroje naměřená odchylka překročit meze 
uvedené v článku 2.3. 
5.4.8   Měření rušivého svorkového napětí  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedených v Tabulkách 3 a 4. Zkouška je prováděna na 
zapnutém zařízení měřením rušivého svorkového napětí na napájecích, signálních a ovládacích vstu-
pech/výstupech monitoru. Pokud údaj měřicího přijímače kolísá v blízkosti mezí, musí se údaj sledovat 
alespoň 15 sekund na každém měřicím kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s výjimkou náhodných 
krátkých extrémních hodnot, které se zanedbávají.  
Meze rušivého napětí na síťových svorkách jsou v Tabulce 3. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
18 Tabulka 3 – Meze pro rušení šířené vedením na síťových svorkách 
Rozsah kmitočtu 
(MHz) Meze dB (µV) 
Kvazivrcholové Střední 
0,15 až 0,50 79 66 
0,50 až 30 73 60 
POZNÁMKA:   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
Meze rušivého napětí na signálních vstupech/výstupech jsou uvedeny v Tabulce 4. 
Tabulka 4 – Meze pro rušení šířené vedením na signálních vstupech/výstupech 
Rozsah kmitočtu 
(MHz) Meze napětí dB  (µV) Meze proudu dB  (µA) 
Kvazivrcholové Střední Kvazivrcholové Střední 
0,15 až 0,50 97 až 87 84 až 74 53 až 43 40 až 30 
0,50 až 30 87 74 43 30 
POZNÁMKA:   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
5.4.9   Měření rušivého elektromagnetického pole (vyzařovaného vysokofrekvenčního rušení)  
Zkoušený monitor musí vyhovět mezím rušení uvedených v Tabulce 5. Zkouška je prováděna na za-
pnutém zařízení měřením vyzařovaného elektromagnetického pole ve vzdálenosti 10 m. Pokud údaj 
měřicího přijímače kolísá v blízkosti mezí, musí se údaj sledovat alespoň 15 sekund na každém měřicím 
kmitočtu. Zaznamená se nejvyšší hodnota s výjimkou náhodných krátkých extrémních hodnot, které se 
zanedbávají.  
Tabulka 5 – Meze rušení šířeného záření v měřicí vzdálenosti 10 m 
Rozsah kmitočtu  
MHz Kvazivrcholové meze  
dB (µV/m) 
30 až 230 40 
230 až 1 000 47 
POZNÁMKA:   Pro kmitočty rozhraní pásem platí nižší meze. 
6   Prvotní ověření 
6.1   Všeobecně 
Při prvotním ověření se provádějí následující zkoušky: 
a) vizuální prohlídka; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearity systému; 
d) odezvy na okolní záření gama; 
e) přetížením; 
f) statistické fluktuace; 
g) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
h) vnějšího úniku. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
19 6.2   Vizuální prohlídka 
Prohlídka se provádí podle článku 5.2 
6.3   Funkční zkoušky 
6.3.1   Zkouška přesnosti přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1. 
6.3.2   Zkouška linearity systému 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2. 
6.3.3   Zkouška odezvy na okolní záření gama 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.4. 
6.3.4   Zkouška přetížením 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5. 
6.3.5   Zkouška statistických fluktuací 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.7. 
6.3.6   Zkouška dlouhodobé stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení  
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8. 
6.3.7   Zkouška vnějšího úniku 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.10. 
7   Následné ověření 
7.1   Všeobecně 
Při následném ověření se provádějí následující zkoušky: 
a) vizuální prohlídka; 
b) přesnosti přístroje; 
c) linearity systému; 
d) přetížením; 
e) stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení; 
f) vnějšího úniku. 
7.2   Vizuální prohlídka 
Prohlídka se provádí podle článku 5.2 
7.3   Funkční zkoušky 
7.3.1   Zkouška přesnosti přístroje 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.1. Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
20 7.3.2   Zkouška linearity systému 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.2. 
7.3.3   Zkouška přetížením 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.5. 
7.3.4   Zkouška dlouhodobé stability údaje detekčního a vyhodnocovacího zařízení 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.8. 
7.3.5   Zkouška vlivu vnějšího úniku 
Zkouška se provádí podle článku 5.3.10. 
8   Přezkoušení měřidla 
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní 1,25násobek 
největších dovolených chyb dle kapitoly 7. 
9   Oznámené normy 
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárod-
ních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s přiřazením k pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují. 
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů. 
II. 
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické a 
technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanovených 
měřidel – „měřidla používaná pro kontrolu limitů aktivity a objemové aktivity výpustí  
z jaderných zařízení, ze zařízení pro těžbu nebo úpravu radioaktivních surovin, zpracování nebo aplikací 
radioaktivních materiálů a z úpraven radioaktivních odpadů a pro stanovení radiační zátěže okolí v dů-
sledku výpustí - měřidla ke kontinuálnímu monitorování radioaktivních vzácných plynů v plynných 
výpustech jaderných zařízení“.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.1 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému ově-
řování.  Opatření obecné povahy č.0111-OOP-C076-16  
21 Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a 
Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti. 
III. 
P O U Č E N Í 
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ. 
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad. 
Soulad opatření obecné povahy s právními předpisy lze posoudit v přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy. 
 
IV. 
Ú Č I N N O S T  
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§ 24d 
zákona o metrologii). 
 
 
 
 RNDr. Pavel Klenovský v.r. 
 generální ředitel 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
 
 Vyvěšeno dne:  28. 3. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. 
Sejmuto dne:  30. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí: Tomáš Hendrych v.r. 
Účinnost:   12. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, vyznačující účinnost: Tomáš Hendrych v.r.