מכון התקנים הישראלי  
The Standards Institution of Israel 
  
רח' חיים לבנון42, תל-אביב  69977 01, טל03-6465154, פקס03-6412762 , www.sii.org.il   
 
 
 טיוטה לתקן ישראלי ת"י877 חלק3.2 Draft SI 877 part 3.2 
מאי2020 May 2020  
 ICS CODE: 67.080  
           67.080.01 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
ירקות ופירות מוקפאים:  קלחי תירס מוקפאים 
 
Frozen  vegetables  and fruits : Frozen  corn-on-the-cob 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
תקן זה הוכן על ידי ועדת המומחים 554202 – פירות וירקות מוקפאים, בהרכב זה  
מסמך זה הוא הצעה בלבד  
טיוטה לת"י877 חלק3.2 ( 2020)  
2 שירין אלבקאפרת סמו,  טטיאנה פיידר, שרון צחקו ליבוביץ, נפתלי צינקר (יו"ר) 
 
כמו כן תרמו להכנת התקן: שרון בוקרה, עדי כהן, מוחמד מחמיד, ראובן פאוקר . 
 
תקן זה אושר על ידי הוועדה הטכנית 5542 – פירות וירקות מוקפאים, בהרכב זה:  
איגוד לשכות המסחר - שירין אלבק, זאב אפטר   
המועצה הישראלית לצרכנות - רינה ברנסבורג 
התאחדות התעשיינים בישראל - אפרת סמו, נפתלי צינקר 
מהנדסים/אדריכלים/טכנולוגים - נתן ויטנברג, אבי סלקמן  
מכון למיקרוביולוגיה של מזון ומוצרי צריכה בע"מ  - עירית וייזר  
משרד הבריאות – שירות המזון - טטיאנה פיידר (יו"ר) 
משרד החקלאות ופיתוח הכפר - רון פורת  
צבא ההגנה לישראל – ענף מזון  - שרית בנלולו 
רשות ההסתדרות לצרכנות - טליה בן-שלמה  
 
ענת רגב ריכזה את עבודת הכנת התקן. 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
טיוטה לת"י877 חלק3.2 ( 2020)  
 
3  
הודעה על מידת התאמת התקן הישראלי לתקנים או למסמכים זרים הודעה על רוויזיה 
תקן ישראלי זה, למעט השינויים והתוספות הלאומיים המצוינים בו,  
זהה לנספח ANNEX ON CORN -ON-THE-COB  
שבתקן הבין -לאומי של  ועדת ה-Codex Alimentarius 
       2017 Adopted  in 2015.  Revis ed in              CXS 320-2015  -  
 תקןישראלי  זה, ת"י  877 חלק3.2,  
והתקן הישראלי ת"י877 חלק3.1  
באים במקום  
התקן הישראלי ת"י 908 מדצמבר 1974  
 
מילות מפתח 
מזונות קפואים, מוצרי מזון, ירקות, היגיינה, גורמי זיהום, סימון, אריזה, תיווי, קלחי תירס. 
Descripto rs:  
frozen foods, food products, vegetables, hygiene,  contaminants, marking, packaging, labelling , corn on the 
cob. 
עדכניות התקן 
התקנים הישראליים עומדים לבדיקה מזמן לזמן, ולפחות אחת לחמש שנים, כדי להתאימם להתפתחות המדע והטכנולוגיה. 
המשתמשים בתקנים יוודאו שבידיהם המהדורה המעודכנת של התקן על גיליונות התיקון שלו. 
מסמך המתפרסם ברשומות כגיליון תיקון, יכול להיות גיליון תיקון נפרד או תיקון המשולב בתקן. 
תוקף התקן 
תקן ישראלי על עדכוניו נכנס לתוקף החל ממועד פרסומו ברשומות. 
יש לבדוק אם המסמך רשמי או אם חלקים ממנו רשמיים. תקן רשמי או גיליון תיקון רשמי (במלואם או בחלקם) נכנסים לתוקף  
60 יום מפרסום ההודעה ברשומות, אלא אם בהודעה נקבע מועד מאוחר יותר לכניסה לתוקף 
סימון בתו תקן 
כל המייצר מוצר, המתאים לדרישות התקנים הישראליים החלים עליו, 
רשאי, לפי היתר ממכון התקנים הישראלי, לסמנו בתו תקן: 
 
זכויות יוצרים 
 אין לצלם, להעתיק או לפרסם, בכל אמצעי שהוא, תקן זה או קטעים ממנו, ללא רשות מראש ובכתב ממכון התקנים הישראלי 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
טיוטה לת"י877 חלק3.2 ( 2020)  
 
1 הקדמה לתקן הישראלי 
תקן ישראלי זה הוא הנספח  ANNEX ON CORN -ON-THE -COB  של התקן  הבין-לאומי  של ועדת ה-Codex Alimentarius 
– 2017 Adopted  in 2015. Revised  in  CXS 320 -2015:  ,שאושרכתקן ישראלי בשינויים ובתוספות לאומיים.  
הערה: 
התקן הבין-לאומי עצמו וחלק מה -Annexes שלו אומצו כתקנים עצמאיים בסדרת התקנים הישראליים ת"י877. 
התקן כולל, בסדר המפורט להלן, רכיבים אלה 
- סעיף חלות התקן הישראלי (בעברית) 
- פירוט השינויים והתוספות הלאומיים לסעיפי הנספח של ה תקן הבין-לאומי (בעברית)  
- תרגום חלקו העברי של התקן (באנגלית) 
- הנספח  ANNEX ON CORN -ON-THE -COB  של התקן הבין-לאומי ( באנגלית) 
לנוחות המשתמש מובא בסוף התקן, למידע בלבד, מוסף ובו תרגום לעברית של הנספח  הדן בקלחי  תירס 
ANNEX ON CORN -ON-THE -COB ) ) של התקן הבין -לאומי , שמשולבים בו השינויים והתוספות הלאומיים.  
הערות לאומיות לתקן הישראלי מובאות כהערות שוליים וממוספרות באותיות האלף-בית.  
תקן ישראלי זה, יחד עם התקן הישראלי ת"י 877 חלק3.1, באים במקום  התקן הישראלי המקורי ת"י 908 
מדצמבר 1974. נוסף על כך, התקןהוא חלק מ סדרת תקנים חדשה  ̶  סדרתהתקנים הישראליים ת"י  877  
(סדרת תקנים זו מחליפה את התקנים הקיימים לירקות ופירות מוקפאים ). 
לנוחות המשתמש מובאים להלן ההבדלים העיקריים שבין מהדורה זו של התקן לבין המהדורה הקודמת:  
- כותר התקן: התקן חולק לשני תקנים ישראליים נפרדים בסדרת ת"י  877, חלק3.1 החל עלגרעיני תירס  
מוקפאים וחלק 3.2 החל עלקלחי תירס  מוקפאים; 
- חלות התקן: על גרעיני תירס מוקפאים המיועדים לעיבוד נוסף או למטרות תעשייתיות חלים רק פרמטרים  
ספציפיים הנוגעים לבטיחות המוצר  והדרישה שלא יהיו במוצר גופים זרים; 
- שונו הדרישות המיקרוביולוגיות (כמפורט ב חלק 1 של סדרת תקנים זות"י  877 חלק1] ;) 
- שונו שיטות הבדיקה; 
- שונתה שיטת בדיקת הפגמים; 
- הוספה שיטת דגימה לצורך ביצוע הבדיקות. 
לשם השוואה מדוקדקת בין המהדורות יש לעיין בנוסח המלא שלהן . 
תקן זה הוא חלק בסדרת תקנים החלים על ירקות ופירות מוקפאים . 
חלקי הסדרה הם אלה(*): 
ת"י 877 חלק1  - ירקות ופירות מוקפאים : כללי 
ת"י 877 חלק2 - ירקות ופירות מוקפאים : גזר מוקפא 
ת"י 877 חלק3.1 - ירקות ופירות מוקפאים : גרעיני תירס מוקפאים  
ת"י 877 חלק3.2 - ירקות ופירות מוקפאים : קלחי תירס מוקפאים 
ת"י 877 חלק4 - ירקות ופירות מוקפאים : אפונה מוקפאת 
ת"י 877 חלק5 - ירקות ופירות מוקפאים : שעועית ירוקה מוקפאת ושעועית צהובה מוקפאת 
ת"י 877 חלק6 - ירקות ופירות מוקפאים : ברוקולי מוקפא 
ת"י 877 חלק7 - ירקות ופירות מוקפאים : כרובית מוקפאת 
ת"י 877 חלק8 - ירקות ופירות מוקפאים : תפוחי אדמה או בטטות מטוגנים ומוקפאים 
                                        
 (*)  לא כל חלקי הסדרה פורסמו נכון ליום פרסום תקן זה.   
טיוטה לת"י877 חלק3.2 ( 2020)  
2 חלות התקןהישראלי  
תקן זה חל על קלחי תירס שעברו הקפאה מהירה (להלן: המוצר / תירס מוקפא), כמוגדר בסעיף  1, המוצעים 
לצריכה ישירה לרבות למטרות הסעדה (קייטרינג)  או המיועדים לעבור מיון לפי גודל או אריזה מחדש, אם נדרש.  
נוסף על כך חלות על המוצר גם דרישות התקן הישראלי ת"י 877 חלק1. 
כאשר מצוין על מוצר כי הוא מיועד לעיבוד נוסף, למעט מיון לפי גודל או אריזה מחדש, או כי הוא מיועד 
למטרות תעשייתיות אחרות, חלים עליו רק הפרמטרים הנוגעים לבטיחות המוצר כמפורט בתקן הישראלי   
ת"י 877 חלק1 בסעיפים6 ו-7, והדרישה שלא יהיו במוצר גופים זרים שמקורם אינו מצמחהתירס   
(ראו סעיף 2.2.1 (ז) בתקן זה) . 
 
פירוט השינויים והתוספות הלאומיים לסעיפי הנספח  
ANNEX ON CORN -ON-THE -COB   
שלהתקן הבין -לאומי  
בתחילת ה-ANNEX יוסף סעיף אזכורים נורמטיביים, כמפורט להלן:  
אזכורים נורמטיביים 
תקנים ומסמכים  המוזכרים בתקן זה (תקנים ומסמכים לא מתוארכים – מהדורתם האחרונה היא הקובעת):  
תקנים ישראליים 
ת"י 191 - שמן זית 
ת"י 216 - שמני מאכל צמחיים 
ת"י 323 - חמאה 
ת"י 356(א) - סוכר 
ת"י 411 - מלח למזון: נתרן כלורי 
ת"י 443(א - סירופ גלוקוז 
ת"י 877 חלק1 - ירקות ופירות מוקפאים: כללי 
ת"י 1145 - סימון מזון ארוז מראש 
ת"י 1359 - תבלינים מעורבים ואבקות או תערובות אחרות לתיבול מזון 
חוקים, תקנות ומסמכים ישראליים 
תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון), התשס"א-2001, על עדכוניהן 
הנחיות שירות המזון הארצי – חומרי טעם וריח, התשע"ה-2015 ,על עדכוניהן 
תקנים בין-לאומיים  
Codex Alimentarius  - CODEX STANDARD FOR SUGARS, CODEX STAN 212 -1999   
    (Adopted 1999. Amendme nt 2001)  
Codex Alimentarius  - STANDARD FOR NAMED ANIMAL FATS, CODEX STAN 211 -1999  
    (Adopted 1999. Amendment 2009, 2013 and 2015)  
                                        
(א  התקנים הישראליים ת"י  356 ות"י443 נמצאים ברוויזיה; במקומם יבוא התקן הישראלי ת"י7212.  
טיוטה לת"י877 חלק3.2 ( 2020)  
 
3 2.  ESSENTIAL COMPOSITION AND QUALITY FACTORS 
2.1. Composition 
2.1.2. Optional Ingredients 
הכתוב בסעיף אינו חל, ובמקומו יחול: 
(א) סוכרים: סוכר לפי התקן הישראלי ת"י 356(א); סירופ גלוקוז לפי התקן הישראלי ת"י 443(א);  
סוכרים אחרים לפי התקן הבין-לאומי  לסוכרים של ועדת ה-Codex Alimentarius  – 
1999-212 CODEX STAN(ב;   
(ב) מלח למזון (נתרן  כלורי) לפי התקן הישראלי ת"י 411 ; 
 (ג) שמני מאכל צמחיים ושומנים מן החי:  
- שמני מאכל צמחיים  – לפי התקן הישראלי ת"י 216;  
- שמןזית – לפי התקן הישראלי ת"י 191; 
- חמאה– לפי התקן הישראלי ת"י 323 ; 
- שמנים ושומנים אחרים שיש עבורם תקנים ישראליים – לפי התקנים הישראליים החלים עליהם,  
לפי העניין; 
- שומנים אחרים מן החי, שאין עבורם תקנים ישראליים  – לפי התקן הבין-לאומי  של ועדת  
   ה-Codex  Alimentarius   –  CODEX STAN 211 -1999   ;  
(ד) תבלינים מעורבים ואבקות או תערובות אחרות לתיבול מזון לפי התקן הישראלי ת"י 1359 ; 
(ה) רטבים המצוינים בשמם.   
2.2.  Quality Factors    
2.2.1 . General Requirements  
 לאחר סעיףf) יוסף סעיףז):  
 (ז) ככלל,  ללא גופים זרים.  
2.2.4. Defects and Allowances 
 בשורה הראשונה בסעיף, המיליםin Section 2.2.4 "אינן חלות, ובמקומן יחול:  
 בסעיף 2.2.3 
2.7. Lot Acceptance 
בסוף המשפט הראשון יוסף 
או/וגם אינו גדול ממספר הקבלה של תוכנית הדגימה המתאימה כמפורט בתקן הישראלי ת"י 877 חלק1. 
3. FOOD ADDITIVES  
הכתוב בסעיף אינו חל, ובמקומו יחול 
- תוספי המזון במוצר יתאימו לתקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון), התשס"א-2001, על עדכוניהן 
- חומרי הטעם  והריח במוצר יתאימו למסמך  משרד הבריאות – הנחיות שירות המזון הארצי – חומרי טעם 
וריח, התשע"ה-2015 ,על עדכוניו.  
 
                                        
(ב) עם פרסום התקן הישראלי ת"י  7212, ההפניה לתקן הקודקס1999- Codex Stan 212 לא תחול  
טיוטה לת"י877 חלק3.2 ( 2020)  
4 4.   LABELLING   
 הכתוב בסעיף אינו חל, ובמקומו יחול  
המוצר יסומן לפי התקן הישראלי ת"י  1145. נוסף על כךיחולו הדרישות  הספציפיות המפורטות להלן: 
4.1. שם המוצר 
4.1.1 . שם המוצר יכלול אתהמילים  "קלחי תירס" או "תירס קלחים", או "קלחוני תירס", בהתאם למוצר. 
4.1.2 . נוסף על כךבצורות ( style s ) "קלחים שלמים" ו"קלחים שלמים ללא קצוות" יופיע לצד השם או בסמיכות
אליו ציון ברור של מספר היחידות הכלולות באריזה. 
4.1.3.  תסומן  המילה "מוקפא ים" או "קפוא ים". אפשר לכלול בסימון גם את סוג תהליך ההקפאה המהירה. 
 4.1.4.  אפשר להוסיף לשם המוצר את צורת (style )המוצר לפי המפורט בסעיף 1.2.1, כגון: קלחים שלמים, 
קלחים חתוכים.   CXS 320-2015   11 
ANNEX ON CORN-ON-THE-COB  
In addition to the general provisions applicable to quick frozen vegetables,  
the following specific provisions apply: 
1. DESCRIPTION 
1.1 Product Definition 
Quick frozen corn-on-the-cob is the product prepared from fresh, clean, sound, properly matured whole or 
pieces of ears conforming to the characteristics of the sweet corn variety Zea mays L. convar saccharata 
Koern which are trimmed (except for the style 
 whole
 ), separated from husk and silk, sorted and washed and 
sufficiently blanched to ensure stability of colour and flavour during normal marketing cycles. 
Corn-on-the-cob can be of the following types: 
(a) Super Sweet varieties - means kernels (or grains) of corn that provide higher naturally occurring 
sugar, and/or crisper texture (maybe yellow, white or combination of each) typical for the variety. These 
varieties may be slightly darker in colour, and some varieties have slightly tougher pericarp (kernel 
skin) than conventional sweet corn. 
(b) Sweet varieties - means kernels of sweet corn that convert sugars to starch by going through distinct 
stages of maturity - milk, cream, then dough stages. 
1.2 Presentation 
1.2.1  Style 
(a) Whole - The whole, intact ear of corn to which a small part of the stalk may be attached.  
(b) Trimmed whole - The product obtainable from one whole ear after trimming of both ends.  
(c) Cut cob  - Portions of the whole trimmed ear cut transversely into pieces.  
2. ESSENTIAL COMPOSITION AND QUALITY FACTORS 
2.1 Composition  
2.1.1  Basic Ingredients 
Corn as described in Section 1. 
2.1.2  Optional Ingredients 
(a) Sugars as defined in the Standard for Sugars  (CXS 212-1999); 
(b) Salt (sodium chloride) as defined in the Standard for Food Grade Salt  (CXS 150-1985); 
(c) Spices, seasonings, butter, edible oils, named sauces, flavourings as defined in the relevant 
Standards;  
(d) Other appropriate vegetables. 
2.2 Quality Factors 
2.2.1  General Requirements 
With respect to visual defects subject to a tolerance, quick frozen corn-on-the-cob shall be: 
(a) of reasonably uniform white, cream to yellow (golden) to darker yellow colour; except for mixed colour 
varieties; 
(b) reasonably tender and sufficiently developed; 
(c) reasonably uniform in size; 
(d) reasonably free from blemished or mechanically damaged areas; 
(e) reasonably free from poorly trimmed units (except for whole style);  
(f) reasonably free from extraneous vegetable matter (E.V.M.). 
2.2.2  Definition of Visual Defects 
(a) Uniform white, cream yellow (golden) to darker yellow colour  - means, that all kernels on one ear 
are of the same colour and that the different units in one sample unit are of the same colour. 
  CXS 320-2015   12 
(i) Light variation  - Some difference in colour exists, only slightly affecting the appearance. 
(ii) Pronounced variation  - Difference in colour between the different kernels and/or ears are 
noticeable and affecting the appearance. 
Uniformity of colour is not applied to mixed coloured varieties 
(b) Uniform in size  - means that the length of the longest ear in the sample unit does not exceed the 
length of the shortest ear by more than 50 mm for whole and trimmed whole styles or by more than 20 
mm for cut style, and that the largest diameter of the largest unit does not exceed the largest diameter 
of the smallest unit by more than 15 mm. 
(i) Minor  - Outside one of the limits (length or diameter) by maximum 5 mm = 1 defect; 
(ii) Major  - Outside both limits by maximum 5 mm = 2 defects; 
(iii) Major  - Outside one or both of the limits by more than 5 mm = 4 defects. 
(c) Well developed  - means that the kernels shall be positioned in a symmetrical pattern in distinct lines 
or rows which are not seriously affected by missing or shrunken kernels. The whole style may have 
some shrunken or under-developed parts. 
(i) Minor  - Appearance materially affected by irregular pattern of kernels = 1 defect; 
(ii) Major  - More than 10% but less than 15% by count of the kernels missing or shrunken = 2 defects; 
(iii) Serious  - 15% or more by count of the kernels missing or shrunken = 4 defects. 
(d) In 
whole style
  - the length of the part of ear which is shrunken or underdeveloped shall be 
considered as follows: 
(i) Minor  - More than 20 mm and up to 25 mm = 1 defect; 
(ii) Major  - More than 25 mm and up to 30 mm = 2 defects; 
(iii) Serious  - More than 30 mm = 4 defects.  
(e) Blemished or mechanically damaged areas 
(i) Blemished  - A unit affected by pathological or insect injury with associated discolouration which 
affects the kernels. 
(ii) Mechanically damaged  - A unit affected by cuts or by crushing of the kernels. Kernels at the 
ends of the units which are damaged by cutting shall not be considered as damaged by 
mechanical injury. 
- Minor  - More than 5% but less than 10% by count of the kernels are slightly affected but not 
more than 0.5% by count of all kernels are seriously blemished or damaged = 1 defect; 
- Major  - 10% or more but less than 15% by count of the kernels are slightly affected but not 
more than 1% by count of all kernels are seriously blemished or damaged = 2 defects; 
- Serious  - More than 15% by count of the kernels are slightly affected or more than 1% by 
count of the kernels are seriously affected = 4 defects. 
(f) Poorly trimmed  means  (i) ears or cut cobs where at the stem end a small part of stalk remains 
attached and also means (ii) that the top end of the ear or the cut cob is cut too high leaving under-
developed kernels on the cob. For the style 
 whole
  the top is untrimmed and a piece of the stalk of 
maximum 15 mm may remain attached, and not be considered a defect. 
- Minor  - at one end of unit less than 6 mm left = 1 defect;  
- Major  - at one end of unit 6 
  12 mm left = 2 defects;  
- Serious  - at one end of unit more than 12 mm left = 4 defects.  
(g)   E.V.M. (Extraneous Vegetable Material)  
(i) Husk  - means the membranous outer covering and one of the constituent parts of an ear of corn 
that is removed during processing. 
(ii) Silk - means the coarse thread-like filaments that are one of the constituent parts of an ear of 
corn. Such silk is found beneath the husk and in immediate contact with the corn kernels (on-the-
cob). Corn silk is normally removed during processing. Silk to the total length twice of that of the 
unit in question are considered normal and not a defect. CXS 320-2015   13 
- Minor  - silk to a total length of 2-6 times the length of the units = 1 defect; 
- Minor  - husks not more than 2 squares cm in total surface = 1 defect; 
- Major  - silk to a total length greater than 6 times the length of the units or husks larger than 
2 cm2 square cm in total surface = 2 defects. 
2.2.3  Minimum Sample Unit1 
The minimum sample unit for the respective styles shall be:  
(a) Whole and trimmed whole 4 ears 
(b) Cut cob    8 pieces of ears  
2.2.4  Defects and Allowances 
Based on the minimum sample unit defined in Section 2.2.4, visual defects shall be assigned points in 
accordance with Table 1 in this Section. The maximum number of defects permitted in the 
 Total Allowable 
Points
  rating is indicated for the respective categories Minor, Major and Serious or the 
 Combined Total
  of 
the foregoing categories. 
Table 1 - Defects Allowances for All Styles 
Defect  Unit of 
Measurement  Defect Categories 
Minor  Major  Serious  Total  
(a) Kernel colour variation for single colour 
varieties 
(i) Light 
(ii) Pronounced One ear 1  
 
 
 
2 - - 
(b) Colour variation (ears) 
(i) Light 
(ii) Pronounced Minimum  
sample unit 1  
 
 
 
2 - - 
(c) Difference in size outside given range  
(in minimum sample unit)  1 2 or 4  - - 
(d) Not well developed Each ear 1 2 4 - 
(e) Blemished or damaged Each ear 1 2 4 - 
(f) Poorly trimmed Each ear 1 2 4 - 
(g) Extraneous vegetable matter Minimum  
sample unit 1 2 - - 
Total Allowable Points 21 6 4 21  
2.6 Classification of 
 Defectives
  
Any minimum sample unit which fails to comply with the quality requirements, as set out in Sections 1.2.1, 
2.1.1, 2.1.2, 2.2.1 and 2.2.4 shall be regarded as a 
 defective
 . 
                                              
1  
 Minimum Sample Unit
 : This term should not be confused with individual units of product i.e., whole ear, trimmed 
whole ear or cut cob. CXS 320-2015   14 
2.7 Lot Acceptance 
A lot will be considered acceptable when the number of 
 defectives
  as defined in Section 2.6 does not exceed 
the acceptance number (c) for the appropriate sample plan with an AQL of 6.5. 
In applying the acceptance procedure each 
 defective
 , as indicated in Sections 2.1.1, 2.1.2, 2.2.1 and 2.2.4, 
is treated individually for the respective characteristics. 
3. FOOD ADDITIVES 
None permitted. 
4. LABELLING 
4.1 Name of the Product 
4.1.1  The name of the product shall include 
 Corn-on-the-Cob
 . 
4.1.2  In addition, there shall for the styles 
 whole
  and 
 trimmed whole
  appear on the label, in conjunction with or in 
close proximity to the name a clear indication of the number of units included in the package. ת"י 877  חלק 3 . 2  (מוסף תרגום  
1 
  
 
 
 
 
 
      מוסף - תרגום לעברית של הנספחCORN -ON-THE -COB   ANNEX ON                        
(נספח בנושא קלחי תירס) שבתקן  הבין-לאומי  CXS 320-2015  
Adopted in 2015. Revised in 2017 
לרבותשינויים ותוספות לאומיים  
                      (למידע בלבד)  
 
                                
מוסף  זה הוא תרגום לעברית לנוסח האנגלי של הנספח ה דן  בקלחי תירס ,  
CORN -ON-THE -COB  ANNEX ON  ,שבתקן  הבין -לאומי .  
 התרגום משלב בתוכו את השינויים והתוספות הלאומיים המפורטים בתקן הישראלי ת"י 877  חלק 3 . 2 .  
בכל מקרה של אי -התאמה בין נוסח המקור באנגלית לבין התרגום יגבר נוסח המקור באנגלית, למעט במקרים  
שבהם יש שינויים ותוספות לאומיים בתקן הישראלי ;  במקרים אלה יגבר נוסח השינויים והתוספות הלאומיים 
שבתקן הישראלי בעברית .  
 
 
 
 
 
 
 
  
 ת"י 877  חלק 3 . 2  (מוסף תרגום  
1 
 חלות התקןהישראלי   
תקן זה חל על קלחי תירס שעבר ו  הקפאה מהירה (להלן: המוצר / תירס מוקפא), כמוגדר בסעיף 1  ,  
המוצע ים  לצריכה ישירה לרבות למטרות הסעדה (קייטרינג)  או המיועד ים  לעבור מיון לפי גודל או אריזה 
מחדש ,  אם נדרש.  
נוסף על כך חלות על המוצר גם דרישות התקן הישראלי ת"י 877  חלק 1 .  
כאשר מצוין על  מוצר כי הוא מיועד לעיבוד נוסף , למעט מיון לפי גודל או אריזה מחדש ,  או כי הוא מיועד 
למטרות תעשייתיות אחרות, חלים עליו רק הפרמטרים הנוגעים לבטיחות המוצר כמפורט בתקן הישראלי  
ת"י 877  חלק 1  בסעיפים 6  ו- 7, והדרישה שלא יהיו במוצר גופים זרים שמקורם אינו מצמח התירס   
(ראו סעיף 2 . 2 . 1  (ז) בתקן זה) .  
אזכורים נורמטיביים 
תקנים  ומס מכים  המוזכרים בתקן זה (תקנים ומסמכים לא מתוארכים –  מהדורתם האחרונה היא הקובעת):   
תקנים ישראליים 
ת"י 191 -  שמן זית  
ת"י 216  -  שמני מאכל צמחיים  
ת"י 323  -  חמאה  
ת"י 356(א)  -  סוכר  
ת"י 411  -  מלח למזון: נתרן כלורי  
ת"י 443(א  -  סירופ גלוקוז  
ת"י 877  חלק 1  -  ירקות ופירות מוקפאים: כללי  
ת"י 1145  -  סימון מזון ארוז מראש  
ת"י 1359  -  תבלינים מעורבים ואבקות או תערובות אחרות לתיבול מזון  
חוקים, תקנות ומסמכים ישראליים 
תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון), התשס"א -2001, על עדכוניהן  
הנחיות  שירות  המזון  הארצי  –  חומרי  טעם  וריח , התשע "ה -2015  ,על  עדכוניהן  
תקנים בין-לאומיים  
Codex Alimentarius - CODEX STANDARD FOR SUGARS, CODEX STAN 212 -1999  
(Adopted 1999. Amendment 2001)  
Codex Alimentarius  - STANDARD FOR NAMED ANIMAL FATS, CODEX STAN 211 -1999  
(Adopted 1999. Amendment 2009, 2013 and 2015)  
 
  
                                                           
(א   התקנים הישראליים ת"י 356  ות"י 443  נמצאים ברוויזיה; במקומם יבוא התקן הישראלי ת"י 7212 . ת"י 877  חלק 3 . 2  (מוסף תרגום  
 
2 
 1. תיאור 
1.1. הגדרת המוצר 
קלחי תירס מוקפאים הם מוצר המיוצר מקלחים שלמים או חתוכים  שהם  טרי ים, נקי ים, יציב ים ובשלים,  
התוא מים למאפייני ז ן  התירס המתוק Zea mays  L. convar. Saccharata  Koern ,  ללא קצוות  (למעט עבור 
הצורה  "קלחים  שלמים"), מופרד ים  מעלי העטיף  (husk )  ומחוטי המשי  (silk ), ממוי נים , שטופים ,  וחלוט ים  
במידה מספקת שתבטיח יציבות הולמת של הצבע ו הטעם לאורך מחזורי שיווק רגילים.   
קלחי התירס יכולים להיות מהטיפוסים  שלהלן:  
(א ) זנים מתוקים מאוד –  גרעינים ( גרגרים)  של תירס השומרים על רמת סוכר טבעי גבוהה יותר, או/וגם  
מרקם פריך יותר (יכול להיות צהוב, לבן או שילוב  של  השניים) הטיפוסי לזן. זנים אלה יכולים להיות 
מעט כה ים  יותר, ולכמה מהם יש דופן (קליפת  גרעין) מעט קשיחה  יותר לעומת התירס המתוק הרגיל.  
(ב ) זנים מתוקים  –  גרעיני תירס מתוק ההופכים  סוכרים לעמילן באמצעות מעבר דרך שלבי הבשלה 
מובחנים –  משלב  "חלבי "  ועד שלב עמילני.   
1.2. הצגת המוצר 
1.2.1 .   צורה 
(א) קלחים שלמים  –  קלח התירס שלם ,  ללא פגע, שיכול להיות מחובר אליו חלק קטן  של גבעול .  
(ב) קלחים שלמים ללא קצוות  –  המוצר המתקבל  מקלח אחד שלם לאחר  חיתוך  שני  הקצוות.  
(ג) קלחים חתוכים (קלחונים)  –  חלקים של הקלחים השלמים ללא קצוות, החתוכים  לרוחב  לחתיכות .  
2 .רכיבים עיקריים וגורמי איכות  
2.1. הרכב 
2.1.1. רכיבימוצא  
תירס כמתואר בסעיף 1  .  
2.1.2. רכיבימותרים אחרים   
(א ) סוכרים : סוכר  לפי  התקן  הישראלי  ת" י  356(א) ; סירופ  גלוקוז  לפי  התקן  הישראלי  ת" י  443(א) ;  
סוכרים  אחרים  לפי  התקן  הבין -לאומי  לסוכרים  של  ועדת  ה- Codex Alimentarius  –  
1999- STAN 212 CODEX(ב ;  
(ב ) מלח  למזון  (נתרן  כלורי ) לפי  התקן  הישראלי  ת" י  411  ;  
(ג)   שמני  מאכל  צמחיים  ושומנים מן החי:  
-  שמני מאכל צמ חיים –  לפי התקן הישראלי ת"י 216 ;   
-  שמן זית –  לפי התקן הישראלי ת"י 191 ;  
-  חמאה –  לפי התקן הישראלי ת"י 323  ;  
-  שמני ם  ושומנים אחרים שיש עבורם תקנים ישראליים –  לפי התקנים הישראליים החלים עליהם,   
לפי העניין;  
-  שומנים  אחרים מן  החי , שאין עבורם תקנים ישראליים  –  לפי  התקן  הבין -לאומי  של  ועדת   
 ה- Codex  Alimentarius   –   CODEX STAN 211 -1999   ;   
(ד)  תבלינים  מעורבים  ואבקות  או  תערובות  אחרות  לתיבול  מזון  לפי  התקן  הישראלי  ת" י  1359  ;  
(ה)  רטבים  המצוינים  בשמם .  
                                                           
(ב)  עם פרסום התקן הישראלי ת"י  7212 ,  ההפניה לתקן הקודקס 1999- Codex Stan 212 לא תחול  ת"י 877  חלק 3 . 2  (מוסף תרגום  
3 
 2.2. גורמי איכות 
2.2.1. דרישות כלליות 
ביחס לפגמים חזותיים הנתונים לסבולת, קלחי התירס  המוקפאים  יהיו:  
(א)  בעלי צבע אחיד במידה סבירה  -  לבן, שמנת עד צהוב (זהוב) ועד צהוב כהה יותר; למעט  בזנים  
שצבעם מעורב;  
(ב)  רכים במידה סבירה  ומפותחים במידה  מספק ת;  
(ג)  בעלי גודל אחיד במידה סבירה ; 
(ד)  ללא  אזורים פגומים או שניזוקו  נזק מכני ,  במידה סבירה ; 
(ה)  ללא יחידות החתוכות באופן לא תקין ,  במידה סבירה  (למעט עבור ה צורה  "קלחים שלמים");  
(ו)  ללא  חומר צמחי זר ( E.V.M . ) ,  במידה סבירה ;  
(ז)  ככלל, ללא גופים  זרים.  
2.2.2. הגדרת פגמים חזותיים 
(א) צבע אחיד: לבן, צהוב שמנת (זהוב) עד צהוב כהה יותר  –  כל הגרעינים שבקלח אחד הם בעלי אותו  
הצבע, ו היחידות  השונות ביחידת  מדגם  אחת הן בעלות אותו הצבע.   
(1  )שונת קלה  –  ישנו הבדל מסוים  בצבע , המשפיע על  המראה במידה  מועטה בלבד.  
(2  )שונת בולטת  –  ישנו הבדל  ניכר ב צבע בין הגרעינים השונים או/וגם בין הקלחים  השונים,  המשפיע  
על המראה.  
אחידות הצבע אינה חלה על זנים שצבעם מעורב.   
(ב) אחידות גודל – אורך הקלח הארוך ביותר ביחידת המדגם  אינו גדול  מאורך הקלח הקצר ביותר   
ביותר  מ- 50  מ"מ עבור ה צור ות "קלחים שלמים" ו"קלחים שלמים ללא קצוות", או ביותר מ -20  מ"מ 
עבור ה צורה  "קלחונים ", והקוטר הגדול ביותר של היחידה הגדולה ביותר אינו גדול מ הקוטר הגדול 
ביותר של היחידה הקטנה ביותר מ -15  מ"מ  
(1  )פגם קל  –  עובר את אחד הגבולות (אורך או קוטר) ב -5  מ"מ לכל היותר = פגם אחד  
(2  )פגםבינוני  –  עובר את שני הגבולות ב -5  מ"מ לכל היותר 2  פגמים  
(3  )פגםבינוני  –  עובר גבול אחד או את שני הגבולות ביותר מ -5  מ"מ 4  פגמים   
(ג) מפותח היטב –  הגרעינים יהיו ממוקמים  בדפוס סימטרי בשורות  מובחנות  או בטורים מובחנים ,  
שאינם פגועים  במידה ניכרת  בשל גרעינים חסרים או מצומקים. ב צורה  "קלחים שלמים" יכולים 
להיות כמה חלקים מצומקים או שאינם מפותחים היטב.   
(1 ) פגם קל  –  המראה נפגע באופן מהותי בשל דפוס גרעינים לא סדיר  = פגם אחד;  
(2  )פגםבינוני  –  יותר מ -1 0 %  אבל פחות מ -15%  ממספר הגרעינים חסרים או מצומקים 2  פגמים  
(3  )פגםחמור  –  15%  או יותר ממספר הגרעינים חסרים או מצומקים 4  פגמים  
(ד) בצורה  "קלחים שלמים" –  אורך חלק הקלח שהוא מצומק או שאינו מפותח היטב ייחשב כ מפורט להלן:  
(1 ) פגם קל  –  גדול  מ- 20  מ"מ ועד 25  מ"מ = פגם אחד  
(2 ) פגםבינוני  –  גדול  מ- 25  מ"מ ועד 30  מ"מ = שני פגמים  
(3 ) פגםחמור  –  גדול  מ- 30  מ"מ 4  פגמים   ת"י 877  חלק 3 . 2  (מוסף תרגום  
 
4 
 (ה) אזורים פגומים או שיש בהם נזק מכני 
(1 ) אזורים פגומים –  יחידה שנפגעה ממחלה או מחרק בלִוויית  שינוי  צבע הפוגע בגרעינים.   
(2 ) אזורים עם נזק מכני  –  יחידה שנפגעה מחתכים בגרעינים או ממעיכת  גרעיני ם. גרעינים בקצות 
היחידות שניזוקו בחיתוך  לא ייחשבו בעלי נזק מכני.  
  - פגם קטן  –  יותר מ -5%  אך  פחות מ -10%  במספר  מן הגרעינים נפגעו במידה  קלה ,  אך  לא יותר  
מ- 0 . 5 %  במספר  מכל הגרעינים הם בעלי פגם  או נזק קשה = פגם אחד;  
- פגם בינוני  –  10 %  או יותר א ך  פחות מ -15%  ממספר הגרעינים נפגעו במידה קלה, א ך  לא יותר 
מ- 1%  ממספר כל הגרעינים הם בעלי פגם או נזק קשה 2  פגמים   
- פגם חמור  –  יותר מ -15%  ממספר הגרעינים נפגעו במידה  קלה, או יותר מ -1%  ממספר 
הגרעינים נפגעו ב מיד ה קשה = 4  פגמים   
 (ו)  חיתוך לא תקין  –  (1) קלחי ם  או קלחונים ,  שבקצה  שלהם חלק קטן מהגבעול  נותר מחובר ;   
(2) הקצה העליון של הקלח או  של הקלחון  חתוך גבוה מדי, כך שנותרים עליו גרעינים שאינם 
מפותחים היטב. עבור ה צורה  "קלחים שלמים" –  הקצה  העליון  אינו חתוך ,  וחתיכת  גבעול שאורכה 
עד  15  מ"מ יכול ה  להישאר מחובר ת,  ואין זה נחשב  פגם.  
- פגם קטן –  באחד מקצות היחידה נותרו פחות מ -6  מ"מ = פגם אחד   
- פגם בינוני –  באחד מקצות היחידה נותרו 6  מ"מ –  12  מ"מ = שני פגמים   
- פגם חמור  –  באחד מקצות היחידה נותרו יותר מ -12  מ"מ 4  פגמים  
(ז)  חומר צמחי זר (E.V.M . ) 
( 1 ) עלי עטיף  –  הכיסוי הקרומי החיצוני שהוא  אחד החלקים המרכיבים את קלח התירס, המוס  ר 
במהלך העיבוד.   
(2 ) חוטי משי  –  הסיבים ה עבים  דמויי  החוטים שהם אחד החלקים המרכיבים את קלח התירס.  
חוטי משי כאלה נמצאים מתחת לעלי העטיף  ובמגע ישיר עם גרעיני התירס (על הקלח).   
 חוטי המשי  בתירס מוס  רים  בדר ך כלל  במהלך העיבוד. חוטי משי שאורכם הכולל גדול  עד  פי 2  
מאורך היחידה הנדונה נחשבים נורמליים ולא  פגם.   
- פגם קל  –  חוטי משי שאורכם הכולל גדול מפי  2  ועד פי  6  מאורך היחידות = פגם אחד  
 - פגם קל –  עלי עטיף  ששטח ם  הכולל אינו גדול מ -2  סמ"ר = פגם אחד  
- פגם בינוני  –  חוטי משי שאורכם הכולל גדול מפי 6  מאורך היחידות, או  עלי עטיף  ששטח ם  
הכולל  גדול מ -2  סמ"ר 2  פגמים   
2.2.3. יחידתמדגם  מינימלית)1( 
יחידת ה מדגם  המינימלית עבור  כל אח ת  מהצור ות תהיה:  
(א ) "קלחים שלמים" ו"קלחים שלמים ללא קצוות"  4  קלחים   
(ב ) "קלחונים "                    8  חתיכות  קלחים   
2.2.4. פגמים וסבולות 
בהתבסס על יחידת ה מדגם  המינימלית המוגדרת בסעיף 2 . 2 . 3, הפגמים החזותיים יקבלו ניקוד  לפי  
טבלה 1  שבסעיף זה. מספר הפגמים המקסימלי המותר בדירוג "סך הנקודות המותרות" מוצג עבור כל  
אחת מהקטגוריות "פגם קל", "פגם בינוני", "פגם  חמור " או "הסך  המשולב "  של הקטגוריות שלעיל.  
                                                           
)1(   "יחידת מדגם  מינימלית": יש להבחין בין מונח זה לבין יחידת מוצר בודדת, כלומר: קלח שלם, קלח שלם ללא קצו ות 
או קלח ון.  ת"י 877  חלק 3 . 2  (מוסף תרגום  
5 
 טבלה1 – סבולות הפגמים לכל ה צורות 
הפגם יחידת המידה קטגוריות הפגמים 
פגם  
קל פגם 
בינוני פגם  
חמור הסך 
הכולל 
(א ) שונוּת בצבע הגרעינים  
עבור זנים בעלי צבע 
אחד  
(1 ) שונות קלה  
(2 ) שונות בולטת   
 
קלח אחד   
 
 
1   
 
 
 
2   
 
 
-   
 
 
-  
(ב)  שונות בצבע (קלחים)  
(1 ) שונות קלה  
(2 ) שונות בולטת  יחידת מדגם  
מינימלית   
1   
 
2   
-   
-  
(ג)  הבדלים בגדלים מחוץ 
לטווח הנתון  יחידת מדגם  
מינימלית  1  2  או 4  -  -  
(ד)  אינו מפותח היטב  כל קלח  1  2  4  -  
(ה)  עם פגם או נזק  כל קלח  1 2 4 - 
(ו)  חיתוך לא תקין  כל קלח  1  2  4  -  
(ז)  חומר צמחי זר  יחידת מדגם  
מינימלית  1  2  -  -  
סך נקודות מותרות 21 6 4 21 
2.6.  הסיווג "פג ומים"  
כל יחידת מדגם  מינימלית שאינה עומדת בדרישות האיכות כפי שנקבע בסעיפים 1 . 2 . 1  , 2 . 1 . 1  , 2 . 1 . 2  , 2 . 2 . 1  
ו- 2 . 2 . 4  תיחשב "פגומה  
2.7  קבלת מנה 
מנה תיחשב קבילה כאשר מספר ה"פגומים" כמוגדר בסעיף 2. 6  אינו גדול ממספר הקבלה c) עבור תוכנית 
הדגימה המתאימה עם AQL=6.5, או/וגם אינו  גדול ממספר הקבלה של תוכנית הדגימה המתאימה 
כמפורט בתקן הישראלי ת"י 877  חלק 1 . 
ביישום נוהל הקבלה, כל "פגום", כמצוין בסעיפים  2 . 1 . 1  , 2 . 1 . 2 ,  2 . 2 . 1  ו- 2 . 2 . 4, מקבל התייחסות נפרדת 
עבור המאפיינים  שלו.  
3 . תוספי מזון 
-  תוספי  המזון  במוצר יתאימו  לתקנות  בריאות  הציבור  (מזון ) ( תוספי  מזון ), התשס "א -2001  ,על  עדכוניהן .  
-  חומרי  הטעם  וה ריח  במוצר  יתאימו ל מסמך  משרד  הבריאות  –  הנחיות  שירות  המזון  הארצי  –  חומרי  טעם  
וריח , התשע "ה -2015  ,על  עדכוניו .  
  ת"י 877  חלק 3 . 2  (מוסף תרגום  
 
6 
 4 .   סימון 
המוצר יסומן לפי התקן הישראלי ת "י  1145 .נוסף על כך יחולו הדרישות הספציפיות המפורטות להלן :  
4.1. שם המוצר 
4.1.1 .  שם המוצר יכלול את המילים "קלחי תירס  או "תירס קלחים", או "קלחוני תירס", בהתאם למוצר.  
4.1.2 .  נוסף על כך בצורות ( style s) "קלחים שלמים" ו"קלחים שלמים ללא קצוות" יופיע לצד השם או 
בסמיכות אליו ציון ברור של מספר היחידות הכלולות באריזה.  
4.1.3.   תסומ ן  המילה  "מוקפא ים"  או  "קפוא ים".  אפשר  לכלול  בסימון  גם  את  סוג  תהליך  ההקפאה  המהירה . 
  4.1.4 .  אפשר  להוסיף  לשם  המוצר  את  צורת  (style  )המוצר  לפי  המפורט  בסעיף  1 . 2 . 1, כגון: קלחים שלמים   
 קלחים חתוכים.