Republica Moldova
PARLAMENTUL
LEGE  Nr. LP50/2008
din 07.03.2008
privind protecţia invenţiilor
Publicat : 04.07.2008 în MONITORUL OFICIAL Nr. 117-119 art. 455 Data intrării în vigoare
Versiune în vigoare din 05.01.18 în baza modificărilor prin
LP254 din 01.12.17, MO1-6/05.01.18 art.14
Parlamentul adoptă prezenta lege organică.
Prezenta lege creează cadrul necesar aplicării Convenţiei privind eliberarea
brevetelor europene, adoptată la München la 5 octombrie 1973, cu amendamentele
ulterioare, precum şi a Actului de revizuire a acesteia, adoptat la München la 29 noiembrie
2000, Regulamentului Consiliului European (CEE) nr.1768/92 din 18 iunie 1992 privind
crearea  unui  certificat  complementar  de  protecţie  pentru  produsele  medicamentoase
(publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nr.L 182 din 2 iulie 1992), Regulamentului
Parlamentului European şi al Consiliului (CE) nr.1610/96 din 23 iulie 1996 privind crearea
unui certificat complementar de protecţie pentru produsele fitofarmaceutice (publicat în
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nr.L 198 din 8 august 1996), Directivei Parlamentului
European şi a Consiliului 98/44/CE din 6 iulie 1998 privind protecţia juridică a invenţiilor
biotehnologice (publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nr.L 213 din 30 iulie 1998),
Directivei Parlamentului European şi a Consiliului 2004/48/CE din 29 aprilie 2004 privind
respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene nr.L 157 din 30 aprilie 2004).
Capitolul I
DISPOZIŢII GENERALE
Articolul 1.  Domeniul de reglementare
Prezenta lege stabileşte drepturile şi obligaţiile ce rezultă din crearea, din
protecţia juridică şi din exploatarea invenţiilor.
Articolul 2 . Cadrul juridic
(1)  Drepturile  asupra  unei  invenţii  sînt  obţinute  şi  apărate  pe  teritoriul
Republicii Moldova prin acordarea unui brevet de către Agenţia de Stat pentru Proprietatea
Intelectuală, în condiţiile prevăzute de prezenta lege.(2) În conformitate cu prezenta lege, sînt recunoscute şi apărate pe teritoriul
Republicii Moldova drepturile ce decurg:
a) dintr-un brevet eurasiatic eliberat în baza unei cereri eurasiatice;
b) dintr-un brevet european validat.
(3) În cazul unor divergenţe între prevederile tratatelor internaţionale la care
Republica Moldova este parte şi cele ale prezentei legi, vor prevala prevederile tratatelor
internaţionale.
Articolul 3.  Noțiuni principale
În sensul prezentei legi, următoarele noțiuni principale semnifică:
solicitant – persoană fizică sau juridică care solicită eliberarea unui brevet;
titular de brevet  – persoană fizică sau juridică căreia îi aparţine dreptul acordat
de brevet;
cerere de brevet european  – cerere depusă în conformitate cu Convenţia privind
eliberarea brevetelor europene, adoptată la München la 5 octombrie 1973, precum și
cererea internațională depusă în conformitate cu Tratatul de cooperare în domeniul
brevetelor pentru care Oficiul European de Brevete (denumit în continuare – OEB)
acționează în calitate de oficiu desemnat sau ales şi în care Republica Moldova este
desemnată;
cerere internaţională  – cerere de protecţie a unei invenţii depusă conform
Tratatului de cooperare în domeniul brevetelor;
cerere eurasiatică  – cerere de acordare a unui brevet eurasiatic depusă pînă la
data de 26 aprilie 2012 conform Convenţiei eurasiatice de brevete, adoptată la Moscova la
17 februarie 1994;
brevet – brevet de invenţie şi brevet de invenţie de scurtă durată;
brevet european validat  – brevet eliberat de către OEB conform Convenţiei
privind eliberarea brevetelor europene, adoptată la München la 5 octombrie 1973, pe baza
cererii de brevet european, pentru care a fost solicitată validarea în Republica Moldova;
brevet eurasiatic  – brevet eliberat conform Convenției eurasiatice de brevete,
adoptată la Moscova la 17 februarie 1994;
validarea brevetului european  – recunoaştere, la solicitare, a efectelor cererii de
brevet european şi a brevetului european pe teritoriul Republicii Moldova;
PCT – Tratatul de cooperare în domeniul brevetelor, adoptat la Washington la 19
iunie 1970, cu modificările şi revizuirile ulterioare;
Convenţie eurasiatică  – Convenţia eurasiatică de brevete, adoptată la Moscova la17 februarie 1994;
Convenţia de la Paris  – Convenţia de la Paris pentru protecţia proprietăţii
industriale, adoptată la Paris la 20 martie 1883, cu modificările ulterioare;
Acord de validare  – Acordul dintre Guvernul Republicii Moldova şi Organizaţia
Europeană de Brevete privind validarea brevetelor europene, semnat la 16 octombrie 2013.
Articolul 4.  Formele de protecţie a invenţiilor
(1) Invenţiile sînt protejate prin titlurile de protecţie, conferite în condiţiile
prezentei legi, precum şi prin brevetul eurasiatic și cel european validat.
(2) Invenţiile sînt protejate prin următoarele titluri de protecţie:
a) brevet de invenţie;
b) brevet de invenţie de scurtă durată;
c) certificat complementar de protective:
d) brevet eurasiatic;
e) brevet european validat.
(3) Dispoziţiile prezentei legi se aplică în măsură egală brevetelor de invenţie şi
brevetelor de invenţie de scurtă durată, cu excepţia prevederilor secţiunii a 2-a din capitolul
V, care se aplică numai brevetelor de invenţie.
Articolul 5.  Oficiul naţional
(1) Agenţia de Stat pentru Proprietatea Intelectuală, denumită în continuare
AGEPI,  este  oficiul  naţional  în  domeniul  protecţiei  proprietăţii  intelectuale  şi  unica
autoritate care acordă pe teritoriul Republicii Moldova protecţie juridică invenţiilor, în
condiţiile prezentei legi.
(2) În conformitate cu prezenta lege, AGEPI are următoarele atribuţii:
a)  coordonează  realizarea  politicii  de  protecţie  a  invenţiilor  în  Republica
Moldova;
b) elaborează proiecte de acte legislative şi de alte acte normative în domeniul
protecţiei invenţiilor, aprobă instrucţiuni, formulare-tip şi alte acte de procedură necesare
aplicării prezentei legi;
c) recepţionează şi examinează cererile de brevet în vederea acordării şi
eliberării, în numele statului, a titlurilor de protecţie pentru invenţii; publică cererile de
brevet şi fasciculele de brevet, efectuează procedurile privind validarea efectelor cererilor
de brevet european şi a brevetelor europene pe teritoriul Republicii Moldova;
d) ţine Registrul naţional de cereri de brevet de invenţie, Registrul naţional decereri de brevet de invenţie de scurtă durată, Registrul naţional de brevete de invenţie şi
Registrul naţional de brevete de invenţie de scurtă durată;
e) editează Buletinul Oficial de Proprietate Intelectuală, denumit în continuare
BOPI, şi publică în el date referitoare la cererile de brevet, la brevete şi la certificatele
complementare de protecţie;
f) este oficiul receptor pentru cererile internaţionale depuse de către solicitanţii
naţionali în conformitate cu prevederile PCT;
f1) este unica autoritate națională care realizează cercetarea documentară și
întocmește  raportul  de  documentare  în  vederea  aprecierii  satisfacerii  criteriilor  de
brevetabilitate  pentru  a  acorda  protecție  juridică  invențiilor;
g) deţine şi administrează Colecţia naţională de brevete prin achiziţii şi
schimburi de informaţii cu organizaţiile internaţionale şi cu oficiile de brevete din
străinătate;
h) ia parte la aplicarea măsurilor de asigurare a probelor în caz de încălcare a
drepturilor prevăzute de prezenta lege;
i) exercită şi alte atribuţii prevăzute de lege.
(3) AGEPI reprezintă Republica Moldova în Organizaţia Mondială a Proprietăţii
Intelectuale, precum şi în alte organizaţii internaţionale, interguvernamentale şi interstatale
pentru protecţia proprietăţii intelectuale, întreţine cu ele relaţii de cooperare multilaterală
şi bilaterală în domeniu.
Capitolul II
DREPTUL MATERIAL AL BREVETELOR
Secţiunea 1. Brevetabilitatea
Articolul 6.  Invenţii brevetabile
(1) Brevetul se acordă pentru orice invenţie avînd ca obiect un produs sau un
procedeu din orice domeniu tehnologic, cu condiţia ca invenţia să fie nouă, să implice o
activitate inventivă şi să fie susceptibilă de aplicare industrială.
(2) Nu sînt considerate invenţii, în sensul alin. (1):
a) descoperirile, teoriile ştiinţifice, ideile şi metodele matematice;
b) creaţiile estetice;
c) planurile, principiile şi metodele în exercitarea activităţilor intelectuale, în
materie de jocuri sau în domeniul activităţilor economice, precum şi programele de
calculator;d) prezentările de informaţii.
(3) Prevederile alin. (2) nu exclud brevetabilitatea obiectelor sau activităţilor
specificate decît în măsura în care cererea de brevet sau brevetul se referă la astfel de
obiecte sau activităţi în sine.
(4) Invenţiile din domeniul biotehnologiei sînt brevetabile în cazul cînd se referă
la:
a) un material biologic izolat din mediul său natural ori produs printr-un
procedeu tehnic, chiar dacă anterior se producea în natură;
b) plante sau animale, dacă realizarea tehnică a invenţiei nu se limitează la un
anumit soi de plante sau la o anumită rasă de animale;
c) un procedeu microbiologic ori la un alt procedeu tehnic sau la un produs, altul
decît un soi de plante ori o rasă de animale, obţinut prin aceste procedee;
d) un element izolat din corpul uman sau altfel produs printr-un procedeu
tehnic, inclusiv secvenţa ori secvenţa parţială a unei gene, chiar dacă structura acestui
element este identică cu cea a unui element natural.
Articolul 7.  Excepţii de la brevetabilitate
(1) Nu se acordă brevete, conform prezentei legi, pentru:
a) invenţiile a căror publicare sau exploatare este contrară ordinii publice sau
bunelor  moravuri,  inclusiv  cele  dăunătoare  sănătăţii  şi  vieţii  oamenilor,  animalelor,
plantelor, şi care sînt de natură să aducă atingeri grave mediului, cu condiţia ca această
excepţie să nu fie generată numai de interzicerea, printr-o dispoziţie legală, a exploatării
invenţiei;
b) soiurile de plante şi rasele de animale;
c) procedeele esenţial biologice de obţinere a plantelor sau a animalelor; această
dispoziţie nu se aplică procedeelor microbiologice şi produselor obţinute prin aceste
procedee;
d) invenţiile avînd ca obiect corpul uman în diferite stadii ale formării şi
dezvoltării acestuia, precum şi simpla descoperire a unuia dintre elementele lui, inclusiv
secvenţa ori secvenţa parţială a unei gene.
(2) Nu se acordă brevete, conform alin. (1) lit. a), în special pentru:
a) procedeele de clonare a fiinţelor umane;
b) procedeele de modificare a identităţii genetice a liniei germinale a fiinţelor
umane;
c) utilizarea embrionilor umani în scopuri industriale sau comerciale;d) procedeele de modificare a identităţii genetice a animalelor de natură să le
producă suferinţe fără a aduce un beneficiu medical substanţial oamenilor sau animalelor,
precum şi pentru animalele rezultate din astfel de procedee.
Articolul 8.  Noutatea
(1) O invenţie se consideră nouă dacă nu este cuprinsă în stadiul tehnicii.
(2) Stadiul tehnicii cuprinde toate cunoştinţele care au fost făcute accesibile
publicului printr-o descriere făcută în scris sau oral, prin utilizare sau în orice alt mod, pînă
la data depozitului cererii de brevet sau la data priorităţii recunoscute.
(3) Stadiul tehnicii cuprinde, de asemenea, conţinutul cererilor de brevet depuse
la AGEPI şi al cererilor de brevet european pentru care s-a plătit taxa de validare, aşa cum
acestea au fost depuse, care au o dată de depozit anterioară celei menţionate la alin. (2) din
prezentul articol şi care au fost publicate, conform art. 49, la sau după această dată.
Articolul 9.  Divulgări neopozabile
(1) În aplicarea art. 8, o divulgare a invenţiei nu va fi luată în considerare dacă a
survenit în intervalul de 6 luni înaintea datei de depozit a cererii de brevet şi dacă este o
urmare directă sau indirectă a:
a) unui abuz evident în privinţa solicitantului ori a predecesorului său în
drepturi;
b) faptului că solicitantul ori predecesorul său în drepturi a expus invenţia la o
expoziţie internaţională. O expoziţie se consideră internaţională dacă este organizată în mod
oficial, dacă la ea participă producători din mai multe state şi dacă informaţia despre
această expoziţie a fost adusă la cunoştinţă publicului în modul corespunzător.
(2) Prevederile alin.(1) lit.b) se vor aplica numai dacă solicitantul, la depunerea
cererii de brevet, va declara că invenţia a fost expusă efectiv şi va prezenta un certificat
care să confirme această declaraţie în termenul şi în condiţiile stabilite de Regulamentul
privind procedura de depunere şi examinare a cererii de brevet de invenţie şi de eliberare a
brevetului, denumit în continuare Regulament, aprobat de Guvern.
Articolul 10.  Activitatea inventivă
(1) O invenţie este considerată că implică o activitate inventivă dacă, pentru un
specialist în domeniu, ea nu rezultă în mod evident din cunoştinţele cuprinse în stadiul
tehnicii.
(2) În cazul în care stadiul tehnicii cuprinde şi documentele specificate la art.8
alin.(3), acestea nu sînt luate în considerare la evaluarea activităţii inventive.
Articolul 11.  Aplicabilitatea industrială
(1) O invenţie este considerată ca fiind susceptibilă de aplicare industrială dacă
obiectul ei poate fi fabricat sau utilizat în oricare dintre domeniile industriale, inclusiv înagricultură.
(2) Aplicabilitatea industrială a unei secvenţe sau a unei secvenţe parţiale a unei
gene va fi dezvăluită în cererea de brevet.
Articolul 12.  Obiectul protecţiei prin brevet de invenţie
de scurtă durată
(1) Brevetul de invenţie de scurtă durată se acordă pentru orice invenţie care
este nouă, implică o activitate inventivă şi este susceptibilă de aplicare industrială.
(2) Se consideră că o invenţie implică o activitate inventivă, în sensul alin.(1),
dacă ea nu rezultă în mod direct din stadiul tehnicii şi prezintă un avantaj tehnic sau
practic.
(3) În completarea art.7 nu se acordă brevete de invenţie de scurtă durată
pentru invenţiile care se referă la:
a) un material biologic;
b) substanţe chimice sau farmaceutice şi procedee de obţinere a acestora.
Secţiunea a 2-a. Persoana îndreptăţită să solicite şi să obţină un brevet
Articolul 13.  Dreptul de a depune o cerere de brevet
(1) Orice persoană fizică sau juridică poate solicita un brevet prin depunerea la
AGEPI a unei cereri de brevet.
(2) O cerere de brevet poate fi depusă de mai mulţi solicitanţi.
Articolul 14.  Dreptul la brevet
(1) Dreptul la brevet aparţine inventatorului sau succesorului în drepturi al
acestuia.
(2) În cazul în care două sau mai multe persoane au creat aceeaşi invenţie
independent una de alta, dreptul la brevet aparţine persoanei a cărei cerere de brevet are
cea mai veche dată de depozit, cu condiţia ca această primă cerere să fi fost publicată
conform art.49.
Articolul 15.  Invenţiile salariaţilor
(1) Dacă inventatorul este salariat, în lipsa unei clauze contractuale mai
avantajoase pentru el, dreptul la brevet se va reglementa conform prevederilor alin. (2)–(4).
(2) Invenţiile create de salariat fie în virtutea îndeplinirii unui contract de muncă
ce prevede o misiune inventivă care corespunde funcţiilor sale, fie în cadrul efectuării unor
studii sau cercetări care i-au fost încredinţate în mod explicit aparţin unităţii. În toate aceste
situaţii, inventatorul beneficiază de o remuneraţie suplimentară stabilită prin contract. Încazul unui contract de cercetare încheiat între două sau mai multe unităţi, invenţiile aparţin
unităţii care a comandat cercetarea, în lipsa unei clauze contrare.
(3) Invenţiile create în alte condiţii decît cele prevăzute la alin.(2) aparţin
salariatului.
(4) Prin derogare de la alin.(3), în cazul în care invenţia este creată de salariat
fie în exercitarea funcţiilor sale, fie în domeniul activităţilor unităţii, fie prin cunoaşterea şi
utilizarea tehnicii, a mijloacelor specifice ale unităţii sau datelor existente în unitate, fie cu
asistenţa materială a unităţii, unitatea are dreptul să-şi atribuie invenţia sau să beneficieze,
în totalitate sau în parte, de drepturile acordate de brevetul ce protejează invenţia
salariatului său. În acest caz, remuneraţia inventatorului se va stabili prin contract.
(5) În cazurile prevăzute la alin.(2) şi (4), inventatorul şi unitatea se vor informa
reciproc în scris în mod obligatoriu asupra creării şi asupra stadiului realizării invenţiei şi se
vor abţine de la orice divulgare ce poate prejudicia exercitarea drepturilor de către fiecare
parte. Partea care a ignorat aceste obligaţii trebuie să repare prejudiciile cauzate celeilalte
părţi, inclusiv beneficiul ratat, conform legii.
(6) Dacă, în cazurile prevăzute la alin.(2), unitatea, în termen de 60 de zile de la
data la care a fost informată în scris de către salariat despre invenţia creată, nu va depune o
cerere de brevet, nu va cesiona dreptul la depunerea cererii oricărei alte persoane sau nu-i
va da inventatorului o dispoziţie în scris privind păstrarea în secret a invenţiei, dreptul la
brevet va aparţine salariatului.
(7) În cazurile prevăzute la alin.(4), cînd brevetul aparţine salariatului, unitatea
are dreptul preferenţial la licenţă neexclusivă pentru exploatarea invenţiei.
(8) În cazul în care unitatea a obţinut un brevet pentru invenţia creată conform
alin.(2) sau (4), salariatul are dreptul preferenţial la o licenţă neexclusivă gratuită pentru
exploatarea invenţiei.
(9) În cazul în care părţile nu au ajuns la un consens asupra cuantumului
remuneraţiei cuvenite salariatului, el va fi stabilit de instanţa judecătorească, în funcţie de
aportul fiecărei părţi la invenţia creată şi de valoarea comercială a acesteia.
(10) Procedura de creare şi de utilizare a invenţiilor salariaţilor este stabilită în
Regulamentul privind obiectele de proprietate intelectuală create în cadrul exercitării
atribuţiilor de serviciu, aprobat de Guvern.
Articolul 16.  Cererea de brevet depusă de o persoană neîndreptăţită
(1) Dacă, pînă la acordarea de către AGEPI a brevetului, printr-o hotărîre
judecătorească rămasă definitivă se stabileşte că persoana îndreptăţită să obţină un brevet
conform art.14 alin.(1) este alta decît solicitantul, această persoană, în termen de 3 luni de
la data la care hotărîrea menţionată a rămas definitivă, poate:
a) să continue, în locul solicitantului, procedura referitoare la cererea de brevet
ca pentru o cerere proprie;b) să depună o nouă cerere de brevet pentru aceeaşi invenţie; în acest caz,
cererea iniţială va fi considerată de AGEPI ca fiind retrasă;
c) să ceară respingerea cererii de brevet.
(2) Cererii noi depuse conform alin.(1) din prezentul articol i se vor aplica
mutatis mutandis prevederile art.35 alin.(3) şi (4).
Articolul 17. Dreptul inventatorului
(1) Inventator (autor al invenţiei) este persoana fizică care, prin munca sa
creatoare, a realizat invenţia.
(2)  Dreptul  de  autor  al  invenţiei  este  un  drept  personal  inalienabil,
imprescriptibil  şi  protejat  fără  termen.
(3) În cazul în care invenţia a fost creată în comun de mai multe persoane,
fiecare dintre ele are calitatea de coautor şi dreptul de inventator aparţine fiecăreia în
parte.
(4) Nu se consideră inventator persoana fizică care, la realizarea invenţiei, a
acordat inventatorului asistenţă tehnică, organizatorică sau materială ori care a contribuit
doar la perfectarea cererii de brevet, la obţinerea brevetului sau la exploatarea invenţiei.
(5) Inventatorul are dreptul să fie menţionat în cerere, în brevet şi în publicaţiile
AGEPI cu privire la cerere şi la brevet.
(6) Inventatorul are dreptul să renunţe la menţionarea numelui său în cerere, în
brevet şi în publicaţiile AGEPI cu privire la cerere şi la brevet prin depunerea la AGEPI a
unei cereri în scris.
Secţiunea a 3-a. Efectele brevetului şi ale cererii de brevet
Articolul 18.  Durata brevetului
(1) Durata unui brevet de invenţie este de 20 de ani, începînd cu data de depozit
a cererii de brevet de invenţie.
(2) Durata unui brevet de invenţie de scurtă durată este de 6 ani, începînd cu
data de depozit a cererii de brevet de invenţie de scurtă durată. Titularul de brevet poate
prezenta la AGEPI o cerere de prelungire a termenului de valabilitate a brevetului de scurtă
durată pentru o perioadă de cel mult 4 ani, cu condiţia că titularul va solicita la AGEPI
efectuarea cercetării documentare a stadiului tehnicii conform art. 8 şi întocmirea unui
raport de documentare însoţit de o opinie privind brevetabilitatea referitoare la invenţia
care face obiectul brevetului şi va achita taxa respectivă de prelungire, dar nu mai devreme
de un an şi nu mai tîrziu de 6 luni înainte de expirarea termenului de valabilitate a
brevetului de scurtă durată. În cazul în care se constată că, luînd în considerare rezultatele
cercetării documentare, brevetul şi invenţia care face obiectul acestuia:
a) satisfac cerinţele prezentei legi, se va adopta hotărîrea privind prelungireatermenului de valabilitate a brevetului;
b) nu satisfac cerinţele prezentei legi, se va respinge cererea de prelungire a
termenului de valabilitate a brevetului.
(3) Pentru produsele medicamentoase şi cele fitofarmaceutice, care fac obiectul
unui brevet de invenţie, se poate obţine o protecţie complementară în condiţiile specificate
în secţiunea a 2-a din capitolul V.
Articolul 19.  Drepturile conferite prin cererea de brevet
după publicarea acesteia
(1) Cererea de brevet, începînd cu data publicării ei şi pînă la eliberarea
brevetului, asigură solicitantului, cu titlu provizoriu, protecţia conferită potrivit art.20
alin.(2).
(2) Persoana fizică sau juridică care a exploatat invenţia în perioada specificată
la alin.(1) va plăti titularului de brevet, după obţinerea brevetului, o compensaţie bănească
rezonabilă. Cuantumul compensaţiei se stabileşte prin acordul dintre părţi, ţinînd cont de
buna-credinţă a persoanei care a exploatat invenţia, sau de către instanţa judecătorească, în
cazul imposibilităţii de a fi stabilit pe cale amiabilă.
(3) Efectele cererii de brevet prevăzute la alin. (1) se consideră nule în cazul în
care cererea de brevet a fost retrasă de către solicitant, precum şi în cazul în care ea a fost
retrasă sau respinsă conform prevederilor prezentei legi.
Articolul 20.  Drepturile conferite de brevet
(1) Brevetul de invenție, brevetul de invenție de scurtă durată, brevetul
eurasiatic și brevetul european validat acordă titularului dreptul exclusiv de exploatare a
invenției pe întreaga sa durată de protecție.
(2) Brevetul îi acordă titularului, conform alin. (1), dreptul de a interzice terţilor
care nu au acordul său efectuarea, pe teritoriul Republicii Moldova, a următoarelor acţiuni:
a) fabricarea, oferirea spre vînzare, vînzarea, folosirea, importul sau stocarea în
aceste scopuri a produsului care constituie obiectul brevetului;
b) folosirea procedeului care constituie obiectul brevetului sau, în cazul în care
un terţ ştie sau este evident din circumstanţe că folosirea procedeului este interzisă fără
acordul titularului de brevet, oferirea procedeului spre folosire;
c) oferirea spre vînzare, vînzarea, folosirea, importul sau stocarea în aceste
scopuri a produsului obţinut direct prin procedeul care constituie obiectul brevetului.
(3) În cazul în care există mai mulţi titulari ai unui brevet, raporturile privind
exploatarea invenţiei protejate prin brevet se stabilesc printr-un acord încheiat între
aceştia. Dacă un asemenea acord nu există, fiecare titular are dreptul să exploateze invenţia
după propria voinţă, să acţioneze în instanţă orice persoană care exploatează invenţiabrevetată fără acordul cotitularilor, însă nu are dreptul să renunţe la brevet fără a-i anunţa
pe cotitulari, precum şi să încheie contracte de licenţă şi să cesioneze brevetul fără acordul
acestora.
Articolul 21.  Interzicerea exploatării indirecte a invenţiei
(1) Un brevet îi acordă titularului, pe lîngă drepturile specificate la art.20,
dreptul de a interzice terţilor care nu au acordul său livrarea sau oferirea spre livrare, pe
teritoriul Republicii Moldova, unei persoane alta decît persoana îndreptăţită să exploateze
invenţia brevetată, a mijloacelor referitoare la un element esenţial al acelei invenţii, pentru
punerea în aplicare a acesteia, în cazul în care terţul ştie sau este evident din circumstanţe
că aceste mijloace sînt apte şi destinate punerii în aplicare a invenţiei respective.
(2) Prevederile alin.(1) din prezentul articol nu se aplică în cazul cînd mijloacele
de punere în aplicare a invenţiei sînt produsele aflate la moment în comerţ, cu excepţia
cazurilor cînd terţul incită persoana căreia i se efectuează livrări să comită acţiunile
interzise prin art.20 alin.(2).
(3) Persoanele care efectuează acţiunile prevăzute la art. 22 alin. (1) lit. a) şi b)
nu sînt considerate a fi părţi îndreptăţite să exploateze invenţia în sensul alin. (1) din
prezentul articol.
Articolul 22.  Limitarea efectelor brevetului
(1) Drepturile acordate de brevet nu se extind asupra:
a) acţiunilor efectuate într-un cadru privat în scopuri necomerciale;
b) acţiunilor efectuate în scopuri experimentale în privinţa obiectului invenţiei
brevetate;
c) preparării extemporaneu o singură dată în farmacie a unui medicament,
conform reţetei medicale, precum şi asupra acţiunilor cu privire la medicamentul astfel
preparat;
d) folosirii obiectului invenţiei brevetate la bordul navelor străine aparţinînd
ţărilor membre ale tratatelor internaţionale privind invenţiile la care Republica Moldova
este parte care intră, temporar sau accidental, în apele Republicii Moldova, cu condiţia ca
invenţia să fie folosită exclusiv pentru necesităţile navei;
e)  folosirii  obiectului  invenţiei  brevetate  în  construcţia  sau  în  operarea
vehiculelor terestre sau aeriene ori a altor mijloace de transport aparţinînd ţărilor membre
ale tratatelor internaţionale privind invenţiile la care Republica Moldova este parte, ori în
construcţia pieselor accesorii pentru aceste vehicule, cînd aceste mijloace de transport
pătrund, temporar sau accidental, pe teritoriul Republicii Moldova;
(2) Folosirea specificată la alin.(1) se admite cu condiţia de a nu aduce atingere
într-un mod nejustificat exploatării normale a invenţiei protejate prin brevet şi de a nu leza
nejustificat interesele legitime ale titularului brevetului, ţinînd cont de interesele legitimeale terţilor. În caz contrar, titularul brevetului are dreptul la o despăgubire materială
proporţională cu prejudiciul suportat prin folosirea neautorizată a invenţiei.
Articolul 23 . Epuizarea drepturilor
(1) Drepturile acordate de un brevet nu se extind asupra acţiunilor privind un
produs protejat de brevetul în cauză, efectuate pe teritoriul Republicii Moldova, după ce
acest produs a fost plasat pe piaţă în Republica Moldova de către titularul brevetului sau cu
acordul expres al acestuia.
(2) Protecţia prevăzută la art.24 alin.(5)–(7) nu se extinde asupra materialului
biologic obţinut prin reproducerea ori multiplicarea unui material biologic comercializat sau
oferit spre vînzare pe teritoriul Republicii Moldova de către titularul de brevet sau cu
acordul acestuia, cînd reproducerea sau multiplicarea rezultă în mod necesar din utilizarea
pentru care materialul biologic a fost lansat pe piaţă, cu condiţia ca materialul obţinut să nu
fi fost folosit ulterior pentru alte reproduceri sau multiplicări.
(3) Prin derogare de la art.24 alin.(5)–(7), vînzarea sau orice altă formă de
comercializare a materialului pentru reproducerea plantelor de către titularul brevetului sau
cu acordul acestuia unui fermier, în scopuri de exploatare agricolă, implică autorizarea
fermierului de a folosi produsul recoltei sale în scopul reproducerii sau multiplicării de către
el însuşi pentru folosire personală.
(4) Prin derogare de la art.24 alin.(5)–(7), vînzarea sau orice altă formă de
comercializare a animalelor de prăsilă sau a altui material de reproducere animal de către
titularul brevetului sau cu acordul acestuia unui fermier implică autorizarea fermierului de a
folosi materialul protejat în scopuri agricole, cu excepţia folosirii comerciale; aceasta
include şi folosirea animalelor sau a altui material de reproducere animal în scopul
desfăşurării activităţii sale agricole.
Articolul 24.  Întinderea protecţiei
(1) Întinderea protecţiei acordate de brevet sau de cererea de brevet este
determinată de conţinutul revendicărilor. Descrierea şi desenele se vor folosi pentru
interpretarea revendicărilor.
(2) În perioada de pînă la acordarea brevetului, întinderea protecţiei acordate de
cererea de brevet este determinată de revendicările cuprinse în cerere aşa cum a fost ea
publicată potrivit art.49.
(3) Brevetul, aşa cum a fost acordat sau modificat în procedurile de opoziţie, de
limitare sau de nulitate, determină retroactiv întinderea protecţiei conferite de cererea de
brevet în măsura în care această protecţie nu este extinsă.
(4) Protecţia acordată de un brevet referitor la un procedeu care constituie
obiectul brevetului se extinde asupra produselor obţinute direct prin procedeul brevetat.
(5) Protecţia acordată de un brevet referitor la un material biologic avînd
caracteristici specifice, ca rezultat al invenţiei, se extinde asupra oricărui material biologicobţinut pe baza celui brevetat prin reproducere sau multiplicare, într-o formă identică sau
diferită şi avînd aceleaşi caracteristici.
(6) Protecţia acordată de un brevet referitor la un procedeu ce permite
producerea unui material biologic avînd caracteristici specifice, ca rezultat al invenţiei, se
extinde asupra materialului biologic direct obţinut prin numitul procedeu şi asupra oricărui
alt material biologic derivat din materialul biologic direct, obţinut prin reproducere sau
multiplicare într-o formă identică sau diferită şi avînd aceleaşi caracteristici.
(7) Protecţia acordată de un brevet referitor la un produs ce conţine sau
reprezintă o informaţie genetică se extinde asupra oricărui alt material în care este
încorporat produsul şi în care este cuprinsă şi îşi exercită funcţia informaţia genetică, cu
excepţia corpului uman, în diferite stadii de formare şi dezvoltare, şi a elementelor acestuia.
Articolul 25.  Dreptul bazat pe utilizarea anterioară a invenţiei
(1) Orice persoană care a utilizat cu bună-credinţă invenţia pe teritoriul
Republicii Moldova sau a făcut pregătiri reale pentru utilizarea invenţiei pînă la data de
depozit sau, în cazul cînd a fost revendicată o prioritate, pînă la data de prioritate a cererii
de brevet în baza căreia este acordat brevetul are dreptul să continue personal această
utilizare  sau  să  utilizeze  invenţia  în  limitele  şi/sau  în  volumul  planificat  în  timpul
pregătirilor, în unitatea sa ori pentru necesităţile acesteia, fără plată şi fără să depăşească
volumul de producţie existent sau planificat la data de depozit sau de prioritate.
(2) Dreptul utilizatorului anterior, prevăzut la alin.(1), nu poate fi transmis pe
parcursul vieţii utilizatorului ori prin succesiune legală sau testamentară decît împreună cu
unitatea sau cu partea unităţii în care a avut loc utilizarea ori s-au efectuat pregătirile
pentru utilizare.
Secţiunea a 4-a. Cererea de brevet şi brevetul ca obiect de proprietate
Articolul 26.  Transmiterea şi constituirea drepturilor
(1) Cererea de brevet şi brevetul pot fi transmise sau pot constitui obiectul unor
drepturi reale.
(2) Dreptul la brevet, dreptul la acordarea brevetului şi drepturile ce decurg
dintr-o cerere de brevet sau dintr-un brevet pot fi transmise în totalitate sau în parte.
(3) Transmiterea se poate face prin cesiune sau prin licenţă, exclusivă sau
neexclusivă, ori prin succesiune legală sau testamentară.
(4) Cererea de brevet sau brevetul deţinut de o întreprindere pot fi transmise
independent de vînzarea întreprinderii.
(5) Vînzarea întreprinderii în totalitate implică transmiterea cererii de brevet
şi/sau a brevetului, cu excepţia cazurilor cînd, conform legii, există o clauză contrară sau
cînd aceasta reiese evident din circumstanţe. Dispoziţia în cauză se aplică obligaţiei
contractuale de vînzare a întreprinderii.(6) Prin contractul de licenţă solicitantul sau titularul de brevet (licenţiar)
transmite dreptul de exploatare a cererii de brevet sau a brevetului oricărei alte persoane
(licenţiat), rezervîndu-şi dreptul de proprietate asupra lui. În cazul în care există mai mulţi
licenţiaţi pentru o cerere de brevet sau pentru un brevet, licenţele acordate pot fi numai
neexclusive sau exclusive limitate. Contractul de licenţă poate conţine clauze referitor la
plata redevenţelor de către licenţiat.
(7) Nu se admite, conform legii, includerea în contractul de licenţă a practicilor
sau a condiţiilor care pot constitui o folosinţă abuzivă a drepturilor de proprietate
intelectuală, avînd un efect prejudiciabil asupra concurenţei pe piaţa respectivă, cum ar fi
clauza transmiterii obligatorii de către licenţiat a informaţiei tehnice licenţiarului, condiţii
care să împiedice contestarea validităţii sau includerea unui pachet obligatoriu de condiţii
ale licenţierii.
(8) Transmiterea prin cesiune sau prin licenţă se va executa în scris şi va fi
semnată de către părţile la contract, cu excepţia cazului cînd transmiterea rezultă dintr-o
hotărîre judecătorească; în caz contrar, transmiterea nu este înscrisă la AGEPI.
(9) Sub rezerva cazurilor specificate la art.16 sau la art.63 alin.(1), transmiterea
drepturilor nu va afecta drepturile obţinute de terţi pînă la data transmiterii.
(10) Orice transmitere sau modificare efectuată de solicitant sau de titular
referitor la o cerere de brevet sau la un brevet la demersul uneia dintre părţi se înscrie în
Registrul naţional de cereri de brevet sau în Registrul naţional de brevete, publicînd în BOPI
informaţia respectivă.
(11) Orice transmitere a drepturilor referitor la o cerere de brevet sau la un
brevet va produce efecte pentru terţi numai din data publicării în BOPI a menţiunii
transmiterii înscrise la AGEPI.
Articolul 27 . Drepturi reale
(1) Un brevet, independent de unitatea titulară, poate să facă obiectul unui gaj
sau al unui alt drept real.
(2) Gajul brevetelor se înregistrează în Registrul garanţiilor reale mobiliare
conform prevederilor Legii cu privire la gaj. Alte drepturi asupra brevetelor se înregistrează
în Registrul naţional de brevete de invenţie la cererea uneia dintre părţi şi devin opozabile
faţă de terţi din momentul înregistrării, iar datele despre aceste drepturi se publică în BOPI.
Articolul 28.  Licenţa obligatorie
(1) Instanţele judecătoreşti pot acorda oricărei persoane interesate o licenţă
obligatorie pe motiv de lipsă sau de insuficienţă de exploatare a brevetului, la o cerere
depusă la expirarea unui termen de 4 ani de la data de depozit a cererii de brevet sau a unui
termen de 3 ani de la eliberarea brevetului, fiind aplicat termenul care expiră cel mai tîrziu,
în cazul în care titularul brevetului nu a exploatat brevetul pe teritoriul Republicii Moldova
sau nu a făcut pregătiri efective şi serioase în acest scop. La stabilirea faptului de lipsă sau
insuficienţă de exploatare a brevetului nu se va face nici o distincţie între produsele deorigine autohtonă şi cele importate.
(2) Licenţa obligatorie va fi acordată numai în cazul în care persoana interesată
s-a străduit să obţină autorizarea de la titularul de brevet în condiţii şi în modalităţi
comerciale rezonabile şi, cu toate eforturile sale, nu a reuşit să facă acest lucru într-un
termen rezonabil. Se admite derogarea de la această prevedere în situaţiile prevăzute la
alin.(3). În cazul acordării licenţei obligatorii, titularul brevetului va fi avizat imediat despre
aceasta.
(3)  Licenţa  obligatorie  poate  fi  acordată  în  cazul  survenirii  unei  situaţii
excepţionale naţionale, în alte circumstanţe de extremă urgenţă, sau în caz de utilizare
publică în scopuri necomerciale.
(4) În cazul tehnologiilor de semiconductori, licenţa obligatorie poate fi acordată
numai pentru scopuri publice necomerciale sau pentru a remedia o practică ce a fost
determinată, în baza unei proceduri judiciare sau administrative, ca fiind anticoncurenţială.
(5) Licenţa obligatorie poate fi acordată unui titular de brevet de invenţie sau
unui titular de brevet pentru soi de plantă care nu-şi poate aplica invenţia ori soiul de plantă
protejat (al doilea brevet), fără să aducă atingere unui alt brevet (primul brevet), cu condiţia
ca invenţia sau soiul de plantă revendicat în cel de-al doilea brevet să presupună un progres
tehnic important, de un interes economic substanţial în raport cu soiul de plantă şi cu
invenţia revendicate în primul brevet. Instanţa judecătorească poate întreprinde toate
măsurile necesare pentru verificarea existenţei unei astfel de situaţii. În cazul licenţei
obligatorii în favoarea unui brevet de invenţie sau unui brevet pentru soi de plantă, titularul
primului brevet va avea dreptul la o licenţă reciprocă în condiţii rezonabile pentru
exploatarea invenţiei brevetate ori a soiului de plantă protejat.
(6) Modalităţile şi procedurile de aplicare a dispoziţiilor prezentului articol sînt
determinate în Regulament.
Articolul 29.  Condiţiile aplicabile licenţelor obligatorii
(1) Odată cu eliberarea licenţei obligatorii, pentru punerea în aplicare a art.28,
instanţa judecătorească va preciza tipul utilizărilor acoperite de licenţă şi condiţiile ce
urmează a fi respectate. Se vor aplica următoarele condiţii:
a) întinderea şi durata exploatării vor fi limitate de scopurile pentru care aceasta
a fost autorizată;
b) exploatarea va fi neexclusivă;
c) exploatarea va fi netransmisibilă, cu excepţia transmiterii împreună cu partea
de unitate sau de active nemateriale care beneficiază de această exploatare; d) exploatarea
va fi autorizată în principal pentru aprovizionarea pieţei interne, cu excepţia cazului cînd
exploatarea este permisă pentru a remedia o practică considerată ca anticoncurenţială în
urma unei proceduri judiciare sau administrative;
e) instanţa judecătorească poate, în baza unei cereri motivate, să decidăîncetarea acţiunii autorizaţiei în cazul în care circumstanţele care au condus la acordarea
licenţei au încetat să mai existe şi este clar că nu vor reapărea, cu condiţia ca interesele
legitime ale persoanelor astfel autorizate să fie protejate într-o manieră adecvată. Instanţa
judecătorească va fi abilitată să refuze încetarea acţiunii autorizaţiei în cazul în care
circumstanţele care au condus la această autorizare riscă să se producă din nou;
f) deţinătorul licenţei va plăti titularului de brevet o remuneraţie adecvată,
stabilită în raport cu valoarea economică a autorizaţiei şi, eventual, cu necesitatea de a
remedia o practică anticoncurenţială;
g) în cazul unei licenţe obligatorii în favoarea unui brevet dependent sau unui
brevet pentru soi de plantă, exploatarea autorizată în raport cu primul brevet va fi
netransmisibilă, cu excepţia cazului cînd al doilea brevet a fost de asemenea transmis.
(2) Valabilitatea juridică a oricărei hotărîri privind autorizarea unei exploatări
prevăzute la alin.(1) şi orice hotărîre referitoare la remuneraţia prevăzută în raport cu o
astfel de utilizare vor putea face obiectul unei revizuiri judiciare sau al altei revizuiri
independente de către o autoritate superioară.
(3) Hotărîrea instanţei judecătoreşti de acordare a licenţei obligatorii sau, după
caz, de încetare a acţiunii acesteia se comunică la AGEPI de către titularul licenţei.
Menţiunea privind hotărîrea instanţei se înscrie în Registrul naţional de brevete şi se
publică în BOPI.
(4) Dacă titularul licenţei obligatorii, în termen de un an de la data obţinerii
acesteia, nu a întreprins nici o acţiune efectivă şi serioasă pentru exploatarea invenţiei,
licenţa obligatorie poate fi anulată prin hotărîrea instanţei judecătoreşti. Valabilitatea
licenţei obligatorii încetează în orice caz dacă titularul licenţei nu a început exploatarea
invenţiei în termen de 2 ani de la data obţinerii acesteia.
Articolul 30.  Acţiunile privind încălcarea drepturilor licenţiatului
(1) Fără a aduce atingere prevederilor contractului de licenţă, licenţiatul poate
iniţia o acţiune privind încălcarea drepturilor sale referitor la o cerere de brevet sau la un
brevet numai cu acordul solicitantului sau al titularului de brevet.
(2) Titularul unei licenţe exclusive sau al unei licenţe obligatorii poate iniţia o
acţiune privind încălcarea drepturilor numai în cazul în care titularul de brevet, după o
notificare formală, în termen de 2 luni, nu iniţiază singur o astfel de acţiune.
Capitolul III
CEREREA DE BREVET
Secţiunea 1. Depunerea cererii de brevet şi condiţiile pe care
trebuie să le îndeplinească aceasta
Articolul 31.  Depunerea cererii(1) Cererea de brevet se depune la AGEPI de către persoana îndreptăţită
conform art.14 alin.(1), personal sau în orice alt mod prevăzut de Regulament.
(2) Brevetarea în străinătate a invenţiilor create în Republica Moldova se
efectuează numai după depunerea cererii de brevet la AGEPI.
Articolul 32.  Limba de procedură
(1) Cererea de brevet se depune în limba moldovenească.
(2) Se admite depunerea documentelor aferente cererii în orice altă limbă, cu
excepţia celor prevăzute la art. 33 alin. (1) lit. a) şi la art. 34 alin. (1) lit. a) şi b).
(3) În cazul în care documentele aferente cererii sînt depuse într-o altă limbă,
solicitantul va fi obligat să prezinte, în termen de 3 luni de la data de depozit a cererii de
brevet, traducerea acestora în limba moldovenească, autentificată notarial sau certificată în
modul corespunzător.
(4) Limba moldovenească se utilizează în toate procedurile din cadrul AGEPI
referitoare la cererea de brevet sau la brevetul acordat.
Articolul 33.  Condiţiile pe care trebuie să le îndeplinească cererea
de brevet
(1) Cererea de brevet va conţine:
a) solicitarea de eliberare a brevetului;
b) descrierea invenţiei;
c) una sau mai multe revendicări;
d) desene la care se fac referiri în descriere sau în revendicări;
e) un rezumat.
(2) Cererea de brevet este supusă plăţii unei taxe de depunere.
(3) Cererea de brevet trebuie să satisfacă condiţiile prevăzute de Regulament.
(4) În cazul în care invenţia se referă la un material biologic reproductibil,
cererea de brevet poate conţine, după caz, actul prin care se confirmă depozitul acestui
material biologic la o autoritate de depozit, conform art.36 alin.(2), care se prezintă odată
cu depunerea cererii de brevet sau în termen de 3 luni de la data de depozit a acesteia.
(5) În cazul reprezentării solicitantului conform art. 86 alin. (2) şi (3), la cererea
de brevet se anexează procura de reprezentare, care se prezintă odată cu depunerea cererii
de brevet sau în termen de 3 luni de la data de depozit a acesteia.
(6) Cererea de brevet va conţine menţionarea inventatorului şi date care săpermită stabilirea identităţii acestuia.
(7) În cazul în care solicitant nu este inventatorul însuşi sau el nu este unicul
inventator, cererea va conţine o declaraţie a solicitantului prin care acesta desemnează
inventatorii şi indică originea dreptului la brevet.
(8) Cererea care întruneşte condiţiile prevăzute la alin.(1)–(3) din prezentul
articol şi, după caz, la art.32 alin.(3) constituie depozitul naţional reglementar.
(9) Documentele prevăzute la alin.(1) lit. a) şi c) şi dovada de achitare a taxei
prevăzute la alin.(2) se prezintă odată cu depunerea cererii de brevet sau în termen de 2
luni de la data de depozit a acesteia.
(10) În cazul în care, în scopul stabilirii datei de depozit, descrierea invenţiei a
fost înlocuită cu o referire la o cerere anterioară conform art.34 alin.(1) lit.c), solicitantul va
prezenta la AGEPI, în termen de 4 luni de la data de depozit a cererii de brevet conţinînd
referirea, o copie certificată a cererii înregistrate anterior şi, după caz, traducerea acesteia.
Dacă cererea anterioară a fost depusă de o persoană alta decît solicitantul, se va anexa
documentul care confirmă dreptul solicitantului de a depune cererea.
Articolul 34.  Data de depozit
(1) Dată de depozit a cererii de brevet este data la care documentele depuse la
AGEPI de către solicitant conţin, cel puţin:
a) o indicaţie conform căreia este solicitată eliberarea brevetului;
b) indicaţii care să permită identificarea sau contactarea solicitantului;
c) o parte care pare a fi o descriere a invenţiei sau o referire la o cerere depusă
anterior.
(2) Referirea la o cerere anterioară va înlocui descrierea şi, după caz, desenele
dacă va conţine data de depozit şi numărul cererii anterioare, precum şi denumirea oficiului
la care a fost înregistrată această cerere.
(3) În cazul în care una sau mai multe din cerinţele prevăzute la alin.(1) şi, după
caz, la alin.(2) nu sînt îndeplinite de cererea depusă iniţial, dată de depozit va fi data la care
vor fi îndeplinite ulterior toate aceste cerinţe. Cerinţele ce trebuie îndeplinite ulterior sînt
prevăzute în Regulament.
(4) În cazul în care una sau mai multe dintre cerinţele specificate la alin.(1) nu
sînt îndeplinite în termenul prevăzut în Regulament, se consideră că cererea nu a fost
depusă.
(5) În cazul în care, la stabilirea datei de depozit, se va constata că în cerere
lipseşte o parte a descrierii sau un desen la care se face referire în descriere, AGEPI va cere
solicitantului să depună partea lipsă în termenul stabilit în Regulament.
(6) În cazul în care partea lipsă a cererii este depusă la AGEPI în termenulstabilit, dată de depozit a cererii va fi data la care AGEPI a primit partea respectivă sau data
la care au fost îndeplinite toate cerinţele prescrise la alin.(1), în funcţie de faptul care dintre
aceste date este mai tîrzie.
(7) În cazul în care partea lipsă a unei cereri în care se revendică prioritatea
unei cereri anterioare este inclusă în cererea anterioară, data de depozit poate fi stabilită, la
cererea solicitantului, la data la care AGEPI a primit documentele specificate la alin.(1), cu
condiţia respectării cerinţelor prevăzute în Regulament.
(8) În cazul cererii internaţionale, data de depozit este data ce rezultă din
tratatele internaţionale la care Republica Moldova este parte.
Articolul 35.  Unitatea invenţiei
(1) Cererea de brevet trebuie să se refere numai la o singură invenţie sau la un
grup de invenţii legate între ele astfel încît să formeze un singur concept inventiv.
(2) Cererea de brevet care nu îndeplineşte condiţia prevăzută la alin.(1) poate fi
divizată de către solicitant, din proprie iniţiativă sau la cererea AGEPI, prin depunerea unei
cereri divizionare, pînă la luarea unei hotărîri asupra cererii de brevet.
(3) Cererea divizionară poate fi depusă numai pentru elementele care nu
depăşesc conţinutul cererii iniţiale aşa cum a fost ea depusă.
(4) Cererile divizionare care îndeplinesc condiţiile alin.(3) sînt considerate a fi
fost depuse la data de depozit a cererii iniţiale şi vor beneficia de drepturile de prioritate ale
acesteia.
(5) Procedura de aplicare a prevederilor alin.(2), cerinţele speciale pe care
trebuie să le satisfacă cererea divizionară şi termenul de plată a taxelor sînt prevăzute în
Regulament.
Articolul 36.  Dezvăluirea invenţiei
(1) Invenţia va fi dezvăluită în cererea de brevet într-o manieră suficient de
clară, completă şi corectă din punct de vedere ştiinţific şi tehnic, astfel încît să poată fi
realizată de către un specialist în domeniu.
(2) În cazul în care invenţia se referă la un material biologic reproductibil la care
publicul nu a avut acces, condiţiile prevăzute la alin.(1) sînt îndeplinite numai dacă
solicitantul dovedeşte printr-un act că, anterior datei de depozit a cererii de brevet sau de
prioritate recunoscută, materialul biologic a făcut obiectul unui depozit la o autoritate de
depozit internaţională sau la o autoritate de depozit desemnată de Guvern.
Articolul 37.  Revendicări
(1) Revendicările trebuie să definească obiectul pentru care se cere protecţia
prin elementele tehnice ale invenţiei.
(2) Revendicările vor fi clare, concise şi vor fi susţinute de descrierea invenţiei.(3) Revendicările determină întinderea protecţiei juridice acordate de brevet
prin ansamblul de elemente tehnice ale invenţiei incluse în revendicarea independentă. La
determinarea întinderii protecţiei juridice se va ţine cont de orice element echivalent unui
element specificat în revendicări, cunoscut pînă la data de depozit, iar dacă este revendicată
prioritatea – pînă la data priorităţii.
(4)  Descrierea  şi  desenele  pot  fi  folosite  numai  în  scopul  interpretării
revendicărilor.
(5) Este exclusă interpretarea limitată sau extensivă a revendicărilor (folosind
descrierea şi desenele în scopul identificării ideii inventive generale). Dacă cererea conţine
exemple de realizare sau de aplicare a invenţiei ori de aplicare a rezultatelor invenţiei,
revendicările nu vor fi interpretate doar în raport cu aceste exemple. În special, faptul că
produsul sau procedeul include elemente suplimentare care lipsesc în exemplele dezvăluite
în cerere şi lipsa în exemple a elementelor care nu contribuie la obţinerea rezultatului sau
nu posedă avantajele declarate sau inerente nu va conduce la excluderea produsului sau a
procedeului din sfera protecţiei juridice, determinate de revendicările invenţiei.
Articolul 38.  Rezumat
Rezumatul serveşte numai ca mijloc de informare tehnică. Rezumatul nu poate fi
luat în considerare pentru alte scopuri, în special pentru interpretarea întinderii protecţiei
solicitate sau pentru aplicarea art.8 alin.(3).
Secţiunea a 2-a. Prioritatea
Articolul 39.  Dreptul de prioritate
(1) O persoană care a depus, conform prevederilor legale, o cerere de brevet de
invenţie, de model de utilitate, de certificat de utilitate sau de certificat de autor în sau
pentru un stat parte la Convenţia de la Paris sau membru al Organizaţiei Mondiale a
Comerţului ori succesorul său în drepturi beneficiază, în scopul depunerii unei cereri de
brevet pentru aceeaşi invenţie, de un drept de prioritate pe o perioadă de 12 luni de la data
de depozit a primei cereri; ziua depozitului nu este cuprinsă în termen.
(2) Dreptul de prioritate va fi recunoscut pentru orice depozit care are valoarea
unui depozit naţional reglementar, conform legislaţiei naţionale a statului în care a fost
constituit sau conform acordurilor bilaterale ori multilaterale sau convenţiilor regionale.
(3) Dreptul de prioritate poate fi transmis prin cesiune. Transmiterea unui drept
de prioritate se face în scris, cedentul decăzînd din dreptul de prioritate referitor la prima
cerere.
Articolul 40.  Revendicarea priorităţii
(1) Solicitantul care vrea să beneficieze de prioritatea unei cereri anterioare
trebuie să depună o declaraţie de revendicare a priorităţii, o copie a cererii anterioare şi,
după caz, o traducere a acesteia în limba moldovenească, precum şi să achite taxa stabilită
pentru fiecare prioritate revendicată.(2) Pentru o cerere de brevet se pot revendica priorităţi multiple, chiar dacă ele
provin din state diferite. Se pot revendica, după caz, priorităţi multiple pentru aceeaşi
revendicare de brevet. Dacă sînt revendicate priorităţi multiple, termenul de prioritate se
calculează de la data celei mai vechi priorităţi.
(3) În cazul în care se revendică una sau mai multe priorităţi pentru o cerere de
brevet, dreptul de prioritate va acoperi doar elementele cererii de brevet care sînt cuprinse
în cererea sau în cererile a căror prioritate a fost revendicată.
(4) În cazul în care anumite elemente ale invenţiei pentru care se revendică
prioritatea nu sînt cuprinse în revendicările formulate în cererea anterioară, prioritatea
poate fi recunoscută cu condiţia ca documentele cererii anterioare să dezvăluie clar aceste
elemente.
(5) Prioritatea revendicată într-o cerere de brevet ca urmare a expunerii
invenţiei, conform art.9 alin.(1) lit.b), la o expoziţie organizată într-un stat parte la
Convenţia de la Paris sau membru al Organizaţiei Mondiale a Comerţului poate fi
recunoscută de la data prezentării invenţiei la expoziţie.
(6) Prevederile alin.(5) din prezentul articol se aplică numai în cazul în care
cererea de brevet a fost depusă în termen de 6 luni de la data expunerii invenţiei la
expoziţie. Termenul de 6 luni nu va prelungi termenul de prioritate prevăzut la art.39
alin.(1).
(7) Solicitantul sau succesorul în drepturi al acestuia are dreptul să revendice
într-o cerere ulterioară o prioritate a unei cereri anterioare depuse la AGEPI pentru aceeaşi
invenţie dacă revendicarea priorităţii se face în termen de 12 luni de la data de depozit a
cererii anterioare (prioritate internă). În acest caz, cererea anterioară se consideră retrasă.
(8) Prioritatea se revendică odată cu depunerea cererii sau în termen de 2 luni
de la data de depozit a cererii de brevet, cu achitarea în termenul menţionat a taxei stabilite
pentru fiecare prioritate revendicată, şi se justifică prin documentul de prioritate.
(9) Documentul care justifică revendicarea priorităţii, conform art.39 alin.(1),
copia cererii anterioare, certificată de autoritatea la care această cerere a fost depusă, şi,
după caz, traducerea acesteia se depun de către solicitant în termen de 16 luni de la data de
depozit a cererii anterioare sau, dacă există mai multe cereri anterioare, de la cea mai
veche dată de depozit a cererilor respective.
(10) Documentul care justifică revendicarea priorităţii, conform alin.(5), şi
certificatul eliberat de administraţia expoziţiei în cauză se depun de către solicitant odată cu
cererea de brevet sau în termen de 3 luni de la data de depozit a acesteia.
(11) În cazul în care solicitantul revendică un drept de proprietate ce aparţine
altei persoane, pentru recunoaşterea priorităţii este necesară depunerea la AGEPI a unui
act juridic care confirmă transmiterea sau a unei autorizaţii din partea cedentului, din care
să rezulte că solicitantul are dreptul să revendice prioritatea primului depozit. Documentele
menţionate se depun odată cu revendicarea priorităţii sau în termen de 16 luni de la data
priorităţii primei cereri.(12) Nerespectarea termenelor specificate la alin.(8)–(11), precum și neachitarea
taxei pentru revendicarea priorității au ca efect nerecunoaşterea priorităţii revendicate.
Articolul 41.  Corectarea sau suplimentarea unei revendicări a priorităţii
(1) Solicitantul poate cere corectarea sau suplimentarea unei revendicări a
priorităţii referitor la cererea de brevet în termen de 16 luni de la data de prioritate sau, în
cazul în care corectarea sau suplimentarea conduce la modificarea datei de prioritate, în
termen de 16 luni de la data de prioritate modificată, fiind aplicat termenul care expiră mai
devreme, cu condiţia ca cererea de corectare sau de suplimentare să fie depusă la AGEPI în
termen de 4 luni de la data de depozit a cererii de brevet.
(2) Depunerea cererii, conform alin.(1), este supusă plăţii unei taxe stabilite. În
cazul în care taxa nu este plătită, se va considera că cererea nu a fost depusă.
(3) Dacă cererea specificată la alin.(1) din prezentul articol este depusă după ce
solicitantul a cerut publicarea anticipată a cererii, conform art.49 alin.(2), se va considera
că ea nu a fost depusă, cu excepţia cazului cînd această solicitare a fost retrasă pînă la
finalizarea pregătirilor tehnice pentru publicare.
(4) În cazul în care corectarea sau suplimentarea revendicării priorităţii conduce
la modificarea datei de prioritate, orice termen calculat de la data de prioritate aplicată
anterior, care încă nu a expirat, se va calcula de la data de prioritate modificată.
Articolul 42.  Restabilirea dreptului de prioritate
(1) În cazul în care se revendică prioritatea unei cereri anterioare într-o cerere
de brevet ulterioară, care a fost depusă după expirarea termenului prevăzut la art.39
alin.(1), dar nu mai tîrziu decît după 2 luni de la expirarea acestui termen, AGEPI poate
restabili dreptul de prioritate dacă, odată cu depunerea cererii de brevet, solicitantul a
prezentat o cerere de restabilire a drepturilor şi un demers care confirmă faptul că diligenţa
cerută  de  circumstanţe  a  fost  exercitată  sau  că  nerespectarea  termenului  a  fost
neintenţionată.
(2) Cererea de restabilire a drepturilor, specificată la alin.(1) din prezentul
articol, se depune în termen de 2 luni de la data expirării perioadei de prioritate prevăzute
la art.39 alin.(1), dar nu mai tîrziu de finalizarea pregătirilor tehnice pentru publicarea
cererii în cauză conform art.49.
(3) Cererea de restabilire a drepturilor va fi însoţită de plata unei taxe stabilite;
în caz contrar, se va considera că această cerere nu a fost depusă.
(4) În cazul în care copia cererii anterioare nu a fost prezentată la AGEPI în
termenul prevăzut la art.40 alin.(9), AGEPI poate restabili dreptul de prioritate sub rezerva
îndeplinirii cumulative a următoarelor condiţii:
a) solicitantul a prezentat, în acest sens, la AGEPI un demers pînă la expirarea
termenului stabilit la art.40 alin.(9);b) solicitantul a prezentat la AGEPI o confirmare a demersului prezentat la
oficiul care a înregistrat cererea anterioară, care atestă că copia cererii anterioare a fost
solicitată într-un termen ce nu a depăşit 14 luni de la data de depozit a acestei cereri
anterioare;
c) copia certificată a cererii anterioare a fost prezentată la AGEPI în termen de o
lună de la data la care oficiul unde a fost înregistrată cererea anterioară a eliberat
solicitantului copia respectivă.
Secţiunea a 3-a. Procedura pentru cererile depuse conform
tratatelor internaţionale
Articolul 43.  Cererea internaţională
(1) Solicitantul unei cereri internaționale care dorește să obțină un brevet în
Republica Moldova va depune la AGEPI, în termen de 31 de luni de la data de depozit a
cererii internaționale sau de la data priorității:
a) cererea care să conțină solicitarea explicită sau implicită a deschiderii fazei
naționale;
b) copia de pe cererea internațională și traducerea în limba de stat a cererii
internaționale, certificată în modul corespunzător;
c) dovada de achitare a taxei stabilite.
(2) În cazul în care nu sînt satisfăcute cerinţele alin. (1) sau dacă traducerea
documentelor cererii internaţionale nu este depusă la AGEPI în termen de 3 luni de la data
deschiderii fazei naţionale, precum şi dovada de achitare a taxei nu este depusă în termen
de 2 luni de la data deschiderii fazei naţionale, cererea internațională se respinge.
(3)  Publicarea  unei  cereri  internaţionale  va  produce  efectele  protecţiei
provizorii, prevăzute la art.19, de la data publicării traducerii cererii internaţionale în limba
moldovenească.
Articolul 44.  Cererea eurasiatică
(2) Una şi aceeaşi invenţie dezvăluită într-un brevet eurasiatic şi, respectiv, într-
un brevet naţional, provenind de la acelaşi solicitant, care au aceeaşi dată de depozit sau,
dacă a fost revendicată o prioritate, aceeaşi dată de prioritate, nu poate fi protejată simultan
prin ambele brevete. Brevetul acordat de AGEPI va înceta să producă efecte după acordarea
brevetului eurasiatic, de la data expirării termenului pentru depunerea unei opoziţii privind
acest brevet eurasiatic sau, dacă a fost formulată o opoziţie, de la data la care, în urma
examinării opoziţiei, a fost luată hotărîrea de menţinere a brevetului eurasiatic.
(3) Dispoziţiile alin. (2) nu se aplică în cazul cînd titularul brevetului eurasiatic
renunţă la acesta pe teritoriul Republicii Moldova conform regulii 55 a Instrucţiunii de
aplicare a Convenţiei eurasiatice sau cînd drepturile conferite de brevetul eurasiatic s-au
stins pe teritoriul Republicii Moldova prin neplata taxelor de menţinere în vigoare conformregulii 56 a instrucţiunii menţionate.
Articolul 441. Cererea de brevet european şi brevetul european validat
(1) O cerere de brevet european şi un brevet european validat vor avea, sub
rezerva dispoziţiilor art. 441–443, aceleaşi efecte şi vor fi supuse aceloraşi condiţii ca şi o
cerere de brevet sau un brevet în conformitate cu prezenta lege.
(2) O cerere de brevet european căreia i-a fost acordată o dată de depozit va fi
echivalentă cu o cerere de brevet reglementară, beneficiind, după caz, de prioritatea
revendicată în cererea de brevet european, oricare ar fi soarta ulterioară a acesteia.
(3) Cererea de brevet european publicată conferă provizoriu aceeaşi protecţie de
care beneficiază o cerere de brevet, în conformitate cu prezenta lege, de la data la care o
traducere în limba de stat a revendicărilor din cererea de brevet european publicată a fost
făcută publică de către AGEPI, după achitarea taxei de publicare stabilite.
(4) Brevetul european validat conferă aceleaşi drepturi ca şi cele conferite de un
brevet, în conformitate cu prezenta lege, de la data publicării de către OEB a menţiunii
privind eliberarea brevetului.
(5) O cerere de brevet european pentru care s-a plătit taxa de validare şi un
brevet european validat vor avea, în raport cu o cerere de brevet şi cu un brevet, acelaşi
efect, din punctul de vedere al stadiului tehnicii, ca şi cererea de brevet şi brevetul în
conformitate cu prezenta lege.
(6) O cerere de brevet şi un brevet vor avea, în raport cu un brevet european
validat, acelaşi efect din punctul de vedere al stadiului tehnicii pe care îl au în raport cu un
brevet.
(7) O cerere de brevet european se consideră a nu fi avut ab initio efectele
specificate la alin. (3) în cazul în care cererea de validare a fost retrasă sau a fost
considerată retrasă.
(8) Un brevet european validat şi cererea de brevet european pe care se bazează
acesta se consideră a nu fi avut ab initio efectele specificate la alin. (3) şi (4) în măsura în
care brevetul a fost revocat în cursul procedurilor de opoziţie sau de revocare ori a fost
limitat în cadrul procedurii de limitare în faţa OEB.
(9) O cerere de brevet european pentru care a fost achitată taxa de validare
poate fi transformată într-o cerere de brevet naţional prin depunerea la AGEPI a unei cereri
de transformare, care va conţine solicitarea de acordare a brevetului, a unei copii de pe
cererea de brevet european, a traducerii în limba de stat a cererii de brevet european,
certificată în modul corespunzător, și a dovezii achitării taxei stabilite, în termen de 3 luni
de la data la care cererea de brevet european a fost respinsă, retrasă sau considerată
retrasă. În cazul în care traducerea cererii de brevet european nu este depusă la AGEPI sau
nu este achitată taxa stabilită la data depunerii cererii de transformare sau în termen de 3
luni de la această dată, cererea de transformare se consideră retrasă.Articolul 442. Procedura de validare a brevetului European
(1) O cerere de brevet european și un brevet european eliberat pe baza unei
astfel de cereri vor fi validate în Republica Moldova în cazul solicitării validării de către
solicitant în cererea de brevet european. Solicitarea de validare va fi considerată depusă
odată cu orice cerere de brevet european depusă la OEB la sau după data intrării în vigoare
a Acordului de validare.
(2) Fiecare solicitare de validare va fi publicată de către AGEPI şi va fi înscrisă
în Registrul naţional de cereri de brevet după informarea de către OEB privind achitarea
taxei stabilite pentru validare, dar nu înainte de expirarea unui termen de 18 luni de la data
depunerii sau, dacă o prioritate a fost revendicată, de la data celei mai vechi priorităţi.
(3) Solicitarea de validare poate fi retrasă în orice moment. Ea va fi considerată
retrasă în cazul în care taxa de validare nu a fost achitată în termenul stabilit sau în cazul în
care cererea de brevet european a fost definitiv respinsă, retrasă sau considerată retrasă.
AGEPI publică aceste informaţii dacă solicitarea de validare a fost deja publicată conform
alin. (2). Modalitatea publicării și conținutul informațiilor publicate în conformitate cu alin.
(2) și (3) se stabilesc în Regulament.
(4) Taxa de validare conform alin. (2) se achită la OEB în termen de 6 luni de la
data în care în Buletinul European de Brevete este menţionată publicarea raportului de
cercetare documentară europeană sau, după caz, în perioada prevăzută pentru realizarea
acţiunilor necesare pentru intrarea în faza europeană a unei cereri internaţionale, pentru
care OEB acţionează în calitate de oficiu desemnat sau ales şi în care Republica Moldova
este desemnată. Taxa de validare achitată conform normelor care reglementează achitarea
taxelor în cadrul OEB nu se restituie.
(5) Taxa de validare mai poate fi achitată în termen de 2 luni de la expirarea
perioadei menţionate la alin. (4), cu condiţia achitării unei plăţi suplimentare de 50%.
(6) În termen de 3 luni de la data la care a fost publicată menţiunea privind
eliberarea brevetului european, titularul brevetului va depune la AGEPI, pentru publicare,
traducerea în limba de stat a fasciculului de brevet şi va achita taxa stabilită pentru
publicare.
(7) Dacă, în urma unei opoziţii sau a unei cereri de limitare depuse la OEB,
brevetul european este menţinut într-o formă modificată, în termen de 3 luni de la data
publicării  menţiunii  privind  hotărîrea  de  menţinere  a  brevetului  european  în  formă
modificată sau de limitare, titularul brevetului va depune la AGEPI traducerea în limba de
stat a revendicărilor modificate şi va plăti taxa stabilită pentru publicare.
(8) În cazul în care textul fasciculului de brevet şi al revendicărilor conţine
semne de referinţă folosite în desene, aceste desene se vor ataşa la traducerea menţionată
la alin. (6) şi (7).
(9) Dacă sînt îndeplinite condiţiile prevăzute de lege, AGEPI va publica, conform
alin. (6) sau (7), orice traducere depusă în termen şi va înscrie brevetul european validat în
Registrul naţional de brevete. AGEPI certifică, la solicitare, validarea brevetului european înRepublica Moldova conform legii.
(10) Dacă traducerea menţionată la alin. (6) sau (7) nu este depusă în termen
sau dacă taxa nu se plăteşte în termenul stabilit, brevetul european validat este considerat
nevalabil ab initio. Traducerea totuşi poate fi depusă într-un termen suplimentar de 3 luni
de la expirarea termenului stabilit la alin. (6) şi (7), cu condiţia achitării unei plăţi
suplimentare de 100% la taxa de publicare.
(11) Pentru menţinerea în vigoare a brevetului european validat se plătesc taxe
anuale în conformitate cu art. 93.
Articolul 443. Textul autentic al cererilor de brevet
european sau al brevetelor europene
(1) Textul unei cereri de brevet european sau al unui brevet european redactat
în limba utilizată pentru proceduri în faţa OEB va fi textul autentic pentru orice proceduri în
Republica Moldova.
(2) În cazul în care cererea de brevet european sau brevetul european în
traducere conferă o protecție mai restrînsă decît cea conferită de cererea de brevet
european sau de brevetul european în limba utilizată pentru proceduri în faţa OEB, o astfel
de traducere este considerată autentică, cu excepția procedurilor de revocare.
(3) Solicitantul unui brevet european sau titularul brevetului european validat
poate  depune,  oricînd,  o  versiune  corectată  a  traducerii.  Traducerea  corectată  a
revendicărilor unei cereri de brevet european publicate sau a fasciculului de brevet
european validat va produce efect din momentul cînd acestea vor fi făcute accesibile
publicului de către AGEPI după plata taxei stabilite pentru publicare.
(4) Orice persoană care, cu bună-credinţă, utilizează invenţia sau a făcut
pregătiri efective şi serioase de utilizare a invenţiei, fără ca această utilizare să constituie o
încălcare a cererii sau a brevetului în traducerea iniţială, poate, după ce traducerea
corectată produce efect, să continue o asemenea utilizare în întreprinderea sa sau pentru
necesităţile acesteia fără plată.
Capitolul IV
PROCEDURA PÎNĂ LA ACORDAREA BREVETULUI
Secţiunea 1. Examinarea pînă la acordarea brevetului
Articolul 45 . Cererile de brevet a căror divulgare
poate aduce atingere securităţii naţionale
(1) Cererile de brevet referitoare la invenţiile care conţin informaţii a căror
divulgare poate aduce atingere securităţii naţionale a Republicii Moldova sînt retrase de la
AGEPI, în baza hotărîrii unei comisii abilitate de Guvern, în termen de 30 de zile de la data
depunerii lor, cu înştiinţarea solicitantului.(2) O invenţie creată în Republica Moldova poate fi brevetată în străinătate
numai după expirarea termenului specificat la alin.(1).
Articolul 46.  Examinarea
(1) AGEPI examinează, în conformitate cu Regulamentul, dacă cererea de brevet
şi invenţia care constituie obiectul ei satisfac condiţiile prevăzute de lege. În acest scop,
AGEPI efectuează examinarea formală şi preliminară şi, la cerere, examinarea de fond a
cererii de brevet.
(2) AGEPI are dreptul să-i ceară solicitantului elementele suplimentare pe care
le consideră necesare în legătură cu identitatea solicitantului sau a inventatorului, cu
depozitul naţional reglementar constituit sau cu îndeplinirea condiţiilor de brevetabilitate,
oferindu-i un termen pentru răspuns în condițiile Regulamentului. În cazul în care răspunsul
nu este prezentat în termenul stabilit, procedura de examinare se suspendă în conformitate
cu Regulamentul.
Articolul 47.  Examinarea formală
(1) În cadrul examinării formale, AGEPI verifică dacă cererea de brevet satisface
condiţiile de formă prevăzute în Regulament şi condiţiile pentru a-i atribui data de depozit
conform art.34.
(2) În cazul în care cererea de brevet nu este conformă cu una sau mai multe
cerinţe prevăzute la art.34, AGEPI oferă posibilitate solicitantului să îndeplinească cerinţele
respective în termenul prescris în Regulament.
(3) Dacă, în termenul stabilit, solicitantul nu prezintă informaţiile necesare sau
nu îndeplineşte cerinţele prevăzute la art.34, se consideră că cererea nu a fost depusă;
acest fapt este comunicat solicitantului.
(4) Cererea de brevet căreia i s-a atribuit data de depozit se înregistrează în
Registrul naţional de cereri de brevete. Pînă la publicarea cererii de brevet datele din ea
sînt confidenţiale.
Articolul 48.  Examinarea preliminară
(1) În cazul în care unei cereri de brevet i se atribuie dată de depozit, AGEPI
efectuează examinarea preliminară.
(2) În cadrul examinării preliminare, AGEPI verifică dacă:
a) cererea de brevet satisface cerinţele art.33;
b) obiectul invenţiei este brevetabil în sensul art.6 şi art.7 şi, în cazul brevetelor
de invenţie de scurtă durată, în sensul art.12 alin.(3);
c) cererea de brevet satisface, la prima vedere, cerinţele art.35;d)  sînt  satisfăcute  cerinţele  art.40  alin.(8)–(11)  referitor  la  revendicarea
priorităţii  şi,  după  caz,  recunoaşte  prioritatea  revendicată;
e) sînt satisfăcute cerinţele art.86.
(3) În cazul în care se constată existenţa unor deficienţe ce pot fi corectate,
AGEPI oferă posibilitate solicitantului să remedieze aceste deficienţe în conformitate cu
Regulamentul.
(4) În cazul în care, după examinarea efectuată conform alin.(2) din prezentul
articol, se constată că nu sînt satisfăcute cerinţele art.32 alin.(3) şi ale art.33 alin.(9) şi (10),
precum şi ale art. 86, cererea de brevet se respinge. Nerespectarea de către solicitant a
prevederilor art.40 în ceea ce priveşte revendicarea priorităţii conduce la pierderea acestui
drept pentru cerere.
(5) În cazul în care în cererea de brevet nu este menţionat inventatorul, conform
art.33 alin.(6), şi nu a fost remediată această omisiune într-un termen de 16 luni de la data
de depozit a cererii de brevet sau, dacă este revendicată o prioritate, de la data priorităţii,
cererea de brevet se consideră ca fiind retrasă.
(6) În cazul cînd invenţia revendicată nu este brevetabilă în sensul art.6 şi art.7
şi, după caz, în sensul art.12 alin.(3), AGEPI adoptă hotărîrea de respingere a cererii, care
se comunică solicitantului. Menţiunea privind respingerea cererii se publică în BOPI.
Articolul 49. Publicarea cererii
(1) Cererea de brevet de se publică la expirarea termenului de 18 luni de la data
de depozit sau, în cazul în care a fost revendicată o prioritate, de la data priorităţii.
Componenţa datelor pentru publicare în BOPI se stabileşte de AGEPI.
(2) La cererea solicitantului şi cu condiţia plăţii unei taxe stabilite, cererea de
brevet poate fi publicată înainte de expirarea termenului prevăzut la alin.(1).
(3) Cererea de brevet se face publică simultan cu publicarea hotărîrii de
acordare a brevetului în cazul în care acordarea brevetului a devenit efectivă înainte de
expirarea perioadei prevăzute la alin.(1).
(4) Cererile internaţionale se publică pînă la expirarea termenului de 6 luni de la
data deschiderii fazei naţionale, cu condiţia respectării cerinţelor stabilite la art.43 alin.(1).
(5) Publicarea prevăzută la alin.(1) va cuprinde descrierea, revendicările şi, după
caz, desenele, aşa cum au fost depuse aceste documente, rezumatul şi, ca anexă, raportul de
documentare, în cazul în care ultimul este disponibil la finalizarea pregătirilor tehnice
pentru publicare. Dacă raportul de documentare nu a fost publicat odată cu cererea, el va fi
publicat ulterior separat.
(6) Nu se publică cererile de brevet care au fost retrase ori au fost response şi
pentru care posibilităţile de contestare au fost epuizate pînă la finalizarea pregătirilor
tehnice pentru publicare.(7) Pentru brevetele de invenţie de scurtă durată, cererea se publică odată cu
publicarea hotărîrii de acordare a brevetului, iar raportul de documentare se publică după
întocmirea acestuia în baza documentării efectuate conform art.18 alin.(2) sau art.50
alin.(1).
Articolul 50.  Cercetarea documentară
Solicitantul poate cere, cu condiţia plăţii taxei stabilite, efectuarea unei cercetări
documentare  a  stadiului  tehnicii,  ale  cărei  rezultate  vor  face  posibilă  aprecierea
brevetabilităţii invenţiei. Cercetarea documentară pentru o cerere de brevet publicată poate
fi cerută de orice persoană interesată, cu condiţia plăţii taxei stabilite. În baza cercetării
documentare, AGEPI va întocmi un raport de documentare sau un raport de documentare
însoţit de o opinie scrisă privind brevetabilitatea, în modul stabilit de Regulament, pe baza
revendicărilor, ţinînd cont de descriere şi, după caz, de desene.
Articolul 51.  Examinarea de fond a cererii
(1) În urma unei solicitări scrise, AGEPI examinează dacă cererea de brevet şi
invenţia care face obiectul acesteia satisfac condiţiile prevăzute de prezenta lege.
(2) Examinarea de fond a cererii se efectuează în termen de 18 luni, cu
excluderea termenelor pentru corespondenţă şi cu condiţia satisfacerii prevederilor art.48.
Cererea de examinare poate fi depusă pînă la expirarea termenului de 30 de luni de la data
de depozit a cererii de brevet sau de la data deschiderii fazei naţionale. Cererea se
consideră depusă doar după plata taxei de examinare şi nu poate fi retrasă.
(3) Dacă cererea de examinare nu a fost depusă pînă la expirarea termenului
prevăzut la alin.(2), cererea de brevet se consideră retrasă.
(4) În cadrul examinării de fond, AGEPI verifică dacă cererea de brevet
satisface, în special, cerinţele prevăzute la art.6–11, la art.36 şi 37.
(5) Dacă, în cadrul examinării, se constată că cererea de brevet sau invenţia care
face obiectul ei nu îndeplineşte cerinţele prevăzute în prezenta lege, AGEPI va notifica
solicitantul, ori de cîte ori este necesar, să prezinte observaţiile sale şi să modifice cererea
conform art.87 într-un termen care-i va fi fixat.
(6) În cazul în care, în termenul stabilit, solicitantul nu prezintă răspunsul la
notificarea care i-a fost adresată în conformitate cu alin.(5), cererea de brevet se consideră
retrasă.
(7) În urma examinării de fond a cererii de brevet, pe baza raportului de
examinare, AGEPI va adopta hotărîrea de acordare a brevetului sau de respingere a cererii
de brevet.
(8) Prevederile prezentului articol nu se aplică brevetelor de invenţie de scurtă
durată.
Articolul 52.  Examinarea condiţiilor pentru acordarea brevetuluide invenţie de scurtă durată
(1) În scopul acordării unui brevet de invenţie de scurtă durată, AGEPI
efectuează examinarea formală şi preliminară a cererii de brevet în conformitate cu
prevederile art.47 şi 48 şi verifică dacă invenţia revendicată satisface cerinţele art. 11 şi 12.
(2) În cadrul examinării conform alin. (1), AGEPI va efectua o documentare în
stadiul tehnicii, ce cuprinde brevetele, cererile de brevet, modelele de utilitate depuse la
AGEPI care au o dată de depozit anterioară datei de depozit a cererii examinate şi care au
fost publicate, conform art. 49, la sau după această dată, cererile de brevet european pentru
care s-a achitat taxa de validare și brevetele europene validate, cererile eurasiatice și
brevetele eurasiatice, precum şi cunoştinţele de ordin general incluse în surse destinate
publicului larg căruia acestea i-au devenit accesibile pînă la data de depozit a cererii de
brevet.
(3) În cazul în care se va constata că cererea de brevet satisface cerinţele
prevăzute la alin.(2), AGEPI va adopta hotărîrea de acordare a brevetului de invenţie de
scurtă durată.
(4) În cazul în care se va constata că cererea de brevet de scurtă durată nu
satisface cerinţele prevăzute la alin.(2), AGEPI va adopta hotărîrea de respingere a cererii.
Articolul 53.  Acordarea brevetului sau respingerea cererii
(1) AGEPI decide acordarea brevetului în cazul în care constată că cererea de
brevet şi invenţia care face obiectul acesteia satisfac cerinţele prevăzute de prezenta lege şi
dacă s-a stabilit, în condiţiile prevăzute de Regulament, că solicitantul este de acord cu
textul descrierii şi al revendicărilor cu care AGEPI intenţionează să elibereze brevetul.
(2) În cazul în care AGEPI constată că cererea de brevet şi invenţia care face
obiectul acesteia nu satisfac cerinţele prevăzute de prezenta lege, se adoptă hotărîrea de
respingere a cererii de brevet, cu excepţia cazului cînd prezenta lege prevede o altă
procedură.
(3) Hotărîrile AGEPI trebuie să indice motivele în a căror bază acestea au fost
adoptate şi se pot întemeia numai pe motivele asupra cărora părţile interesate au avut
oportunitatea să-şi expună punctul de vedere.
(4) Hotărîrea de acordare a brevetului sau de respingere a cererii de brevet va
avea efect la data publicării în BOPI a menţiunii privind hotărîrea.
(5) Menţiunea privind hotărîrea de acordare a brevetului sau de respingere a
cererii de brevet se publică la expirarea termenului în care hotărîrea menţionată a putut fi
contestată conform prevederilor prezentei legi.
(6) AGEPI publică, simultan cu menţiunea privind hotărîrea de acordare a
brevetului,  şi  fasciculul  de  brevet  conţinînd  descrierea,  revendicările,  raportul  de
documentare  şi,  după  caz,  desenele.Articolul 54.  Transformarea cererii
(1) Cererea de brevet de invenţie poate fi transformată, printr-un demers al
solicitantului, în cerere de brevet de invenţie de scurtă durată pînă la data publicării
menţiunii privind hotărîrea de acordare a brevetului de invenţie sau, cel tîrziu, în termen de
2 luni de la data expedierii hotărîrii de respingere a cererii de brevet, în condiţiile prevăzute
de Regulament.
(2) Cererea de brevet de scurtă durată poate fi transformată, printr-un demers al
solicitantului, în cerere de brevet de invenţie pînă la adoptarea hotărîrii de acordare a
brevetului de scurtă durată.
(3) Cererilor de brevet care rezultă din transformarea efectuată conform
alin.(1)–(2) li se va aplica data de depozit şi, după caz, data de prioritate a cererii iniţiale.
(4) Transformarea cererii, prevăzută la alin.(1)–(3), este supusă plăţii taxei
stabilite.
Articolul 55.  Solicitarea a două titluri de protecţie
(1) Una şi aceeaşi invenţie poate face obiectul unei cereri de brevet de invenţie
şi al unei cereri de brevet de scurtă durată.
(2) Solicitarea ambelor titluri de protecţie poate fi efectuată prin depunerea de
către acelaşi solicitant a cererilor respective concomitent la aceeaşi dată.
(3) În cazul în care solicitantul a depus o cerere de brevet de invenţie şi o cerere
de brevet de scurtă durată pentru una şi aceeaşi invenţie:
a) brevetul de scurtă durată se va considera nul după eliberarea brevetului de
invenţie;
b) cererea de brevet de scurtă durată, în curs de examinare la data adoptării
hotărîrii de acordare a brevetului de invenţie, se va considera ca fiind retrasă la această
dată.
(4) Dispoziţiile alin. (3) din prezentul articol nu se vor aplica în cazul în care
titularul brevetului renunţă la acesta conform art. 66 sau drepturile conferite de brevet s-au
stins prin neplata taxei de menţinere în vigoare, conform art.61.
Articolul 56.  Retragerea cererii
(1) Solicitantul are dreptul să retragă cererea de brevet oricînd pînă la data
adoptării unei hotărîri referitor la această cerere.
(2) În cazul în care există mai mulţi solicitanţi, cererea de brevet se retrage
numai cu acordul fiecăruia dintre aceştia.
(3) În cazul în care solicitant este altul decît inventatorul, el are obligaţia conco-
mitent cu depunerea solicitării scrise la AGEPI, să comunice inventatorului intenţia sa de arenunţa la cerere. În acest caz, inventatorul, în termen de 2 luni de la data la care
solicitantul i-a comunicat intenţia sa de a renunţa la cerere, are dreptul preferenţial de a
cere continuarea procedurilor referitor la cerere în calitate de solicitant.
Secţiunea a 2-a. Procedura de opoziţie şi de contestaţie
Articolul 57.  Opoziţia
(1) În termen de 6 luni de la data publicării mențiunii privind hotărîrea de
acordare a brevetului, orice persoană poate face opoziție la acordarea brevetului prin
depunerea unei cereri în acest sens la Comisia de contestații a AGEPI.
(2) Opoziţia va fi făcută în scris şi se va baza pe următoarele motive:
a) obiectul brevetului nu este brevetabil în sensul art.6–11 şi, după caz, în sensul
art.12;
b) brevetul nu dezvăluie invenţia suficient de clar şi complet pentru ca un
specialist în domeniu să o poată realiza;
c) obiectul brevetului depăşeşte conţinutul cererii aşa cum a fost depusă sau,
dacă brevetul a fost acordat pe baza unei cereri divizionare ori a unei noi cereri depuse în
conformitate cu art. 16, obiectul brevetului depăşeşte conţinutul cererii iniţiale aşa cum a
fost depusă.
(3) Opoziţia depusă are efect suspensiv. Opoziţia nu va fi luată în considerare
decît după plata taxei stabilite.
(4) În cazul în care AGEPI constată că cel puţin unul dintre motivele opoziţiei
specificate la alin.(2) este împotriva acordării brevetului, se va revoca hotărîrea respectivă.
În caz contrar, opoziţia se va respinge.
(5) În cazul în care AGEPI constată că, luînd în considerare modificările
aduse de solicitant pe parcursul procedurii de opoziţie, brevetul şi invenţia care
face obiectul acestuia:
a) satisfac cerinţele prezentei legi, se va decide menţinerea în vigoare a hotărîrii
de acordare a brevetului, cu operarea modificărilor de rigoare, cu condiţia îndeplinirii
cerinţelor prevăzute de Regulament;
b) nu satisfac cerinţele prezentei legi, se va revoca hotărîrea de acordare a
brevetului.
(6) În cazul în care un brevet a fost modificat conform alin. (5), AGEPI va
publica, după plata taxei stabilite, un nou fascicul de brevet conţinînd, în forma modificată,
descrierea, revendicările şi, după caz, desenele.
Articolul 58.  Contestaţia
(1) Orice hotărîre luată de subdiviziunile AGEPI poate fi contestată la Comisia decontestaţii a AGEPI de către orice persoană care este afectată de hotărîre.
(2) Contestarea prevăzută la alin.(1) are efect suspensiv.
(3) Contestaţia se va depune în formă scrisă, în termen de 2 luni de la data
expedierii hotărîrii, şi va conţine motivele contestării. Contestaţia se va considera depusă
numai după plata taxei stabilite.
Articolul 59.  Examinarea contestaţiei
(1) În cursul examinării contestaţiei, care se desfăşoară conform prevederilor
Regulamentului şi Regulamentului privind Comisia de contestaţii a AGEPI, părţile vor fi
invitate, ori de cîte ori este necesar, să depună, într-un termen fixat de comisie, observaţiile
lor asupra notificărilor care le sînt adresate sau asupra comunicărilor primite de la celelalte
părţi.
(2) După examinarea contestaţiei, Comisia de contestaţii fie va adopta o hotărîre
definitivă asupra acesteia, fie va remite cazul spre reexaminare subdiviziunii AGEPI care a
adoptat hotărîrea contestată.
(3) Hotărîrea Comisiei de contestaţii a AGEPI se publică în BOPI.
(4) Orice hotărîre adoptată de Comisia de contestaţii a AGEPI, în termen de 2
luni de la data comunicării, poate fi atacată la judecătoria în a cărei jurisdicţie este sediul
AGEP I.
substituit prin LP254 din 01.12.17, MO1-6/05.01.18 art.14
Capitolul V
PROCEDURA DUPĂ ACORDAREA BREVETULUI
Secţiunea 1. Menţinerea în vigoare, stingerea şi nulitatea brevetului
Articolul 60. Eliberarea brevetului
(1) În cazul în care nu au fost făcute opoziții și/sau contestații împotriva hotărîrii
de acordare a brevetului, conform secțiunii a 2-a din capitolul IV, sau cînd opoziția și/sau
contestația depuse au fost respinse, AGEPI eliberează brevetul persoanei îndreptățite, cu
condiția  achitării  taxelor  stabilite,  și  publică  în  BOPI  mențiunea  privind  eliberarea
brevetului.
(2) Eliberarea brevetului nu poate fi refuzată şi un brevet nu poate fi revocat pe
motiv că vînzarea produsului brevetat sau obţinut printr-un procedeu brevetat este supusă
unor restricţii prevăzute de legislaţia naţională.
(3) Data eliberării brevetului este data la care menţiunea privind eliberarea lui
este publicată în BOPI. Componenţa datelor pentru publicare se stabileşte de AGEPI.
(4) Brevetele eliberate se înscriu în Registrul naţional de brevete de invenţie.(5) În cazul în care taxele stabilite pentru eliberarea brevetului nu au fost
achitate după publicarea menţiunii privind hotărîrea de acordare a brevetului în condiţiile
Regulamentului, brevetul nu se eliberează. Menţiunea privind stingerea drepturilor se
înscrie în Registrul naţional de brevete de invenţie şi se publică în BOPI.
Articolul 61.  Menţinerea în vigoare a brevetului
(1) Pentru menţinerea în vigoare a brevetului se plătesc taxe anuale în
conformitate cu art.93.
(2) Taxa de menţinere în vigoare a brevetului se plăteşte după publicarea
menţiunii privind hotărîrea de acordare a brevetului şi se consideră efectiv plătită dacă
această plată s-a efectuat în termenul stabilit.
(3) În cazul în care taxa de menţinere în vigoare a brevetului nu a fost plătită în
termenul stabilit, ea poate fi plătită într-un termen de 6 luni de la data expirării termenului
prescris pentru plată, cu condiţia achitării unei taxe suplimentare.
Articolul 62.  Brevetul eliberat unei persoane neîndreptăţite
(1) În cazul în care un brevet a fost eliberat unei persoane neîndreptăţite,
persoana  recunoscută,  printr-o  hotărîre  judecătorească  rămasă  definitivă,  ca  fiind
îndreptăţită la brevet, conform art.14, poate, fără a aduce prejudicii oricăror altor drepturi
sau acţiuni, să revendice transmiterea brevetului pe numele său în calitate de titular.
(2) În cazul în care persoana este îndreptăţită numai în privinţa unei părţi a
brevetului, ea poate să revendice, în conformitate cu alin.(1), ca brevetul să-i fie transmis în
calitate de cotitular.
(3) Drepturile specificate la alin.(1) şi (2) pot fi apărate în justiţie în termenul de
prescripţie stabilit conform legii, care începe să curgă de la data la care menţiunea privind
acordarea brevetului a fost publicată în BOPI.
(4) Depunerea unei cereri în instanţa judecătorească va face obiectul înscrierii în
Registrul naţional de brevete de invenţie. O copie autentificată a hotărîrii judecătoreşti va fi
prezentată la AGEPI de către persoana interesată. Menţiunea privind hotărîrea instanţei
judecătoreşti se înscrie în Registrul naţional de brevete de invenţie. Hotărîrea menţionată
produce efecte pentru terţi de la data publicării în BOPI.
Articolul 63.  Efectele schimbării titularului de brevet
(1) În cazul schimbării titularului de brevet, ca rezultat al procedurii prevăzute
la art.62, licenţele şi orice alte drepturi se vor stinge din momentul înscrierii persoanei
îndreptăţite la brevet în Registrul naţional de brevete de invenţie.
(2)  Dacă,  pînă  la  depunerea  cererii  în  instanţa  judecătorească,  titularul
brevetului sau titularul licenţei a exploatat invenţia pe teritoriul Republicii Moldova sau a
făcut pregătiri efective şi serioase în acest scop, el poate continua această exploatare, cu
condiţia că va solicita o licenţă neexclusivă de la noul titular de brevet înscris în Registrulnaţional de brevete de invenţie. Asemenea solicitare se va efectua în termenul prevăzut de
Regulament. Licenţa va fi acordată pentru o perioadă şi în condiţii rezonabile.
(3) Prevederile alin.(2) nu se aplică în cazul în care titularul de brevet sau
titularul de licenţă a acţionat cu rea-credinţă în momentul cînd a început exploatarea
invenţiei sau pregătirile în acest scop.
Articolul 64.  Nulitatea brevetului
(1) Brevetul acordat de AGEPI, precum şi un brevet european validat pot fi
declarate nule, în totalitate sau în parte, din următoarele motive:
a) obiectul brevetului nu este brevetabil în sensul art.6–11 şi, după caz, în sensul
art.12;
b) brevetul nu dezvăluie invenţia suficient de clar şi complet pentru ca un
specialist în domeniu să o poată executa;
c) obiectul brevetului depăşeşte conţinutul cererii aşa cum a fost depusă sau,
dacă brevetul a fost eliberat pe baza unei cereri divizionare sau a unei cereri noi depuse
conform art.16, obiectul brevetului depăşeşte conţinutul cererii iniţiale aşa cum a fost
depusă;
d) protecţia conferită prin brevet a fost extinsă;
e) titular al brevetului nu a fost persoana îndreptăţită la brevet conform art.14
sau, în cazul invenţiilor salariaţilor, conform art.15.
(2) În cazul cînd motivele de nulitate afectează doar o parte a brevetului,
nulitatea se va manifesta în limitarea corespunzătoare a acestui brevet, prin modificarea
revendicărilor, descrierii sau desenelor.
(3) Neîndeplinirea uneia sau mai multor condiţii de formă privind o cerere de
brevet nu poate constitui motiv de nulitate a brevetului, în totalitate sau în parte, decît în
cazul cînd nulitatea este rezultatul unei intenţii frauduloase.
(4) Efectele brevetului prevăzute la art.19–23 sînt considerate ca fiind nule de la
început, în măsura în care brevetul, în tot sau în parte, a fost declarat nul.
(5) Efectul retroactiv al nulităţii brevetului nu aduce atingere:
a) hotărîrilor în acţiunile privind încălcarea drepturilor, care au intrat în vigoare
anterior hotărîrii de nulitate;
b) contractelor încheiate anterior hotărîrii de nulitate, în măsura în care ele au
fost executate anterior acestei hotărîri. Totuşi, poate fi revendicată, pe motive de echitate,
rambursarea  sumelor,  plătite  în  virtutea  contractului,  într-un  cuantum  justificat  de
circumstanţe.
Articolul 65.  Acţiunea în nulitate a brevetului(1)  Acţiunea  în  nulitate  a  brevetului  poate  fi  iniţiată  oricînd  pe  durata
valabilităţii brevetului şi poate fi fondată doar pe motivele specificate la art.64.
(2) Orice persoană poate iniţia în instanţa judecătorească o acţiune în nulitate a
brevetului. Pentru cazurile prevăzute la art.64 alin.(1) lit.e), acţiunea poate fi iniţiată numai
de către persoana îndreptăţită să fie înscrisă în Registrul naţional de brevete de invenţie în
calitate de titular al brevetului sau poate fi iniţiată în comun de către persoanele
îndreptăţite să fie înscrise în calitate de cotitulari ai acestui brevet în conformitate cu
art.62.
(3) Acţiunea în nulitate a brevetului poate fi iniţiată chiar dacă drepturile
acordate de brevet s-au stins ori dacă titularul a renunţat la brevet.
(4) Acţiunea în nulitate a brevetului eurasiatic pe teritoriul Republicii Moldova
se iniţiază în conformitate cu prevederile Convenţiei eurasiatice, Instrucţiunii de aplicare a
Convenţiei eurasiatice, precum şi ale legislaţiei naţionale.
(5) Hotărîrea de nulitate a brevetului, în totalitate sau în parte, este comunicată
la AGEPI de către persoana interesată. Menţiunea privind nulitatea se înscrie în Registrul
naţional de brevete de invenţie şi se publică în BOPI.
Articolul 66.  Renunţarea la brevet
(1) Titularul brevetului poate să renunţe la brevet, depunînd în acest sens o
declaraţie în scris la AGEPI. Brevetul nu poate face obiectul unei renunţări decît în
totalitatea sa.
(2) Renunţarea la brevet produce efecte numai după înscrierea ei în Registrul
naţional de brevete de invenţie. Menţiunea privind renunţarea se publică în BOPI.
(3) Titularul are obligaţia, concomitent cu depunerea cererii scrise la AGEPI, să
comunice în scris inventatorului intenţia sa de a renunţa la brevet. În acest caz, inven-
tatorul, în termen de 3 luni de la data la care titularul i-a comunicat intenţia sa de a renunţa
la brevet, are dreptul preferenţial de a obţine brevetul pe numele său.
Articolul 67.  Limitarea brevetului
(1) La cererea titularului de brevet, depusă la AGEPI şi supusă plăţii taxei
stabilite, brevetul poate face obiectul unei limitări, cu condiţia ca brevetul, în forma
modificată, să respecte cerinţele de protecţie. Limitarea se face prin modificarea descrierii,
revendicărilor sau desenelor.
(2) Cererea de limitare nu poate fi prezentată în perioada cînd este formulată o
opoziţie sau cînd o procedură de nulitate se examinează în instanţă.
(3) Cererea de limitare poate fi depusă numai cu acordul persoanei care
beneficiază de un drept real înscris în Registrul naţional de brevete de invenţie sau pe al
cărei nume a fost făcută înscrierea conform art.62 alin.(4).
(4) În cazul cînd, în urma procedurii privind nulitatea brevetului, se constată că,ţinînd cont de modificările prezentate de titular, motivele de nulitate prevăzute la art.64 nu
sînt contrare menţinerii brevetului, se va lua hotărîrea de limitare a acestuia. Dacă se va
constata că modificările nu sînt admisibile, cererea de limitare se va respinge.
(5) În cazul cînd brevetul este modificat conform alin.(1), AGEPI publică, după
plata taxei stabilite, un nou fascicul de brevet conţinînd, în formă modificată, descrierea,
revendicările şi, după caz, desenele.
Articolul 68.  Stingerea drepturilor acordate de brevet
(1) Drepturile acordate de brevet se sting în cazul în care:
a) expiră durata legală de protecţie prevăzută la art.18;
b) titularul renunţă la brevet în condiţiile art.66;
c) taxele de eliberare şi de menţinere în vigoare a brevetului nu au fost achitate
la timp.
(2) Stingerea drepturilor pe motiv de neplată la timp a taxei anuale sau, după
caz, a taxei suplimentare se consideră ca avînd efect de la data expirării termenului stabilit
pentru plata taxei anuale.
(3) AGEPI publică în BOPI menţiunea privind stingerea drepturilor acordate de
brevet.
Secţiunea a 2-a. Certificatul complementar de protecţie
Articolul 69.  Certificatul
(1) Titularul unui brevet ce produce efecte în Republica Moldova, al cărui obiect
este un produs medicamentos sau un produs fitofarmaceutic (brevet de bază), pentru care s-
a eliberat o autorizaţie de lansare pe piaţă, poate să obţină, în conformitate cu condiţiile
prevăzute în prezenta lege şi în Regulament, un certificat complementar de protecţie,
denumit  în  continuare  certificat,  pentru  părţile  brevetului  de  bază  care  corespund
autorizaţiei.
(2) Certificatul produce efecte la expirarea duratei legale a brevetului de bază,
pentru o perioadă egală cu perioada cuprinsă între data de depozit a cererii de brevet şi
data eliberării primei autorizaţii, conform alin.(1), redusă cu 5 ani.
(3) Fără a aduce atingere alin.(2), durata certificatului nu poate depăşi 5 ani de
la data expirării duratei legale a brevetului de bază, cu condiţia achitării taxei stabilite de
menţinere în vigoare a certificatului.
(31) În cazul unui brevet al cărui obiect este un produs medicamentos pentru
care au fost realizate studii pediatrice, iar rezultatele studiilor respective sînt reflectate în
informaţiile referitoare la produsul pentru care s-a eliberat o autorizaţie de lansare pe piaţă,
perioadele menţionate la alin. (2) şi (3) se prelungesc cu 6 luni, totodată perioada prevăzută
la alin. (2) poate fi prelungită o singură dată.(4) În limitele protecţiei acordate de brevetul de bază, protecţia acordată de
certificat se extinde numai asupra produsului care face obiectul autorizaţiei prevăzute la
alin.(1)  şi  asupra  oricărei  utilizări  a  acestui  produs  ca  produs  medicamentos  sau
fitofarmaceutic, autorizate pînă la expirarea certificatului.
(5) Dispoziţiile prezentei legi referitor la brevete se aplică mutatis mutandis
certificatelor în lipsa unor prevederi contrare şi cu excepţia procedurii de opoziţie prevăzute
în secţiunea a 2-a din capitolul IV.
Articolul 70.  Cererea de acordare a certificatului
(1) Cererea de acordare a certificatului se depune la AGEPI în termen de 6 luni
de la data eliberării autorizaţiei prevăzute la art.69. Dacă autorizaţia a fost eliberată înainte
de acordarea brevetului de bază, cererea va fi depusă în termen de 6 luni de la data
acordării brevetului. Cererea se consideră a fi depusă după plata taxei stabilite.
(2) Cererea de acordare a certificatului trebuie să satisfacă cerinţele prevăzute
în Regulament.
Articolul 71.  Condiţiile de acordare a certificatului
(1) Certificatul este acordat în cazul în care s-a depus o cerere conform art.70 şi
dacă, la data depunerii acesteia, sînt îndeplinite următoarele condiţii:
a) produsul este protejat printr-un brevet de bază în vigoare în Republica
Moldova;
b) produsul este obiectul unei autorizaţii valabile de lansare pe piaţă în calitate
de produs medicamentos sau fitofarmaceutic;
c) produsul nu a constituit anterior obiectul unui certificat în Republica
Moldova;
d) autorizaţia prevăzută la lit.b) este prima autorizaţie de plasare pe piaţa
Republicii Moldova a produsului în calitate de produs medicamentos sau fitofarmaceutic.
(2) În cazul în care sînt îndeplinite condiţiile prevăzute la alin.(1), AGEPI adoptă
hotărîrea de acordare a certificatului şi introduce datele despre certificat în Registrul
naţional de brevete de invenţie. Menţiunea privind hotărîrea de acordare a certificatului se
publică în BOPI.
(3) Titularul mai multor brevete care se referă la unul şi acelaşi produs nu poate
obţine decît un singur certificat pentru produsul în cauză. Totuşi, cînd două sau mai multe
cereri care se referă la acelaşi produs, aflate în curs de examinare, provin de la doi sau mai
mulţi titulari de brevete diferite, fiecare dintre aceşti titulari poate obţine un certificat
pentru acest produs.
Articolul 72.  Nulitatea certificatului
(1) Certificatul este declarat nul în cazul în care:a) a fost eliberat contrar prevederilor art.71;
b) drepturile acordate de brevetul de bază s-au stins, în conformitate cu art.68,
înainte de expirarea duratei legale de protecţie;
c) brevetul de bază a fost declarat nul sau a fost limitat într-o asemenea măsură
încît produsul pentru care s-a acordat certificatul nu mai este protejat prin revendicările
brevetului de bază ori, după stingerea drepturilor ce decurg din brevetul de bază, există
motive care justifică declararea nulităţii sau limitarea brevetului.
(2) În cazul în care brevetul de bază este declarat nul numai pentru o parte a
produsului care face obiectul autorizaţiei de plasare pe piaţă, certificatul va fi declarat nul
numai pentru partea corespunzătoare.
Capitolul VI
ASIGURAREA RESPECTĂRII DREPTURILOR
Articolul 73.  Acţiunea privind încălcarea drepturilor
(1) Orice persoană fizică sau juridică, autorităţile interesate care au pretenţii
faţă de aplicarea unei cereri de brevet sau a unui brevet ce cauzează un prejudiciu direct
sau indirect unui produs natural sau fabricat, contrar originii acestui produs, sînt în drept să
iniţieze o acţiune în instanţa judecătorească pentru interzicerea utilizării cererii de brevet
sau a brevetului.
(11) Un produs se consideră fabricat conform invenţiei protejate prin brevet, iar
un procedeu protejat prin brevet se consideră aplicat dacă în acesta este folosit fiecare
element al invenţiei inclus într-o revendicare independentă.
(2) Sînt în drept să iniţieze o acţiune privind încălcarea drepturilor acordate prin
art.20–23 următoarele persoane:
a) solicitantul sau titularul de brevet;
b) orice altă persoană autorizată să utilizeze invenţia brevetată, în special
licenţiaţii;
c) alte persoane fizice sau juridice care sînt în drept să reprezinte titularul de
drepturi.
(3) În cazul în care obiect al litigiului este un brevet de scurtă durată sau un
brevet eliberat fără efectuarea examinării de fond privind brevetabilitatea invenţiei, instanța
de judecată va solicita opinia privind brevetabilitatea invenţiei și va suspenda procesul pînă
la prezentarea copiei de pe raportul de documentare, întocmit de AGEPI și însoțit de o
opinie scrisă privind brevetabilitatea, în termenul stabilit în Regulament, la solicitarea
titularului brevetului sau a persoanelor terțe interesate.
(4) Examinarea acţiunii va fi suspendată pînă la soluţionarea definitivă a
chestiunii privind valabilitatea brevetului.(5) Iniţierea unei acţiuni privind încălcarea drepturilor decurgînd dintr-un brevet
eurasiatic se efectuează în conformitate cu prevederile Convenţiei eurasiatice, Instrucţiunii
de aplicare a Convenţiei eurasiatice, precum şi ale legislaţiei naţionale.
Articolul 74.  Acţiunea de declarare a neîncălcării drepturilor
(1) Orice persoană poate iniţia o acţiune contra titularului brevetului sau
beneficiarului licenţei exclusive în scopul constatării faptului că activitatea economică pe
care o desfăşoară această persoană sau pentru care s-au făcut pregătiri efective şi serioase
nu aduce atingere drepturilor specificate la art.20 şi 21.
(2) Dacă poziţia titularului în acest caz nu satisface persoana specificată la
alin.(1) sau dacă titularul nu şi-a determinat poziţia în termen de 3 luni, persoana în cauză
este în drept să intenteze o acţiune în instanţa judecătorească competentă privind stabilirea
faptului de neîncălcare a drepturilor.
(3) Valabilitatea brevetului nu poate fi contestată într-o acţiune de declarare a
neîncălcării drepturilor.
Articolul 75.  Măsuri de asigurare a probelor pînă la intentarea
acţiunii
(1) Orice persoană îndreptăţită care a prezentat elemente de probă suficiente
pentru a-şi sprijini afirmaţiile conform cărora drepturile sale sînt încălcate poate cere
instanţei judecătoreşti sau altor autorităţi competente, pînă la iniţierea unui proces
împotriva acţiunilor ilegale, aplicarea de măsuri provizorii pentru asigurarea probelor
relevante, sub rezerva asigurării protecţiei informaţiilor confidenţiale şi a depunerii unei
cauţiuni sau a unei garanţii echivalente corespunzătoare, necesare reparării prejudiciilor
care ar putea fi cauzate pîrîtului în cazul în care nu va fi constatată existenţa unei încălcări.
(2) În vederea luării măsurilor de asigurare a probelor, instanţa judecătorească
este în drept:
a) să ceară descrierea detaliată a produselor în litigiu;
b) să pună sechestru pe produsele în litigiu;
c) să pună sechestru pe materialele şi instrumentele utilizate la producerea
şi/sau distribuirea produselor în litigiu, precum şi pe documentele referitoare la ele.
(3) Procedura de aplicare a măsurilor de asigurare a probelor prevăzute în
prezentul articol şi în art.76 se desfăşoară de către instanţa de judecată sau de către alte
autorităţi competente în conformitate cu prevederile respective ale Codului de procedură
civilă. Măsurile de asigurare a probelor vor fi realizate cu participarea executorului judiciar,
care va putea fi asistat de un reprezentant al AGEPI şi de un ofiţer de poliţie.
Articolul 76.  Asigurarea probelor în cazuri de urgenţă
(1) Măsurile de asigurare a probelor pot fi stabilite fără a-l audia pe pîrît dacăorice întîrziere poate cauza o daună ireparabilă titularului de drepturi sau dacă există riscul
de distrugere a probelor. Încheierea instanţei judecătoreşti va fi adusă imediat la cunoştinţă
părţii afectate.
(2) Încheierea cu privire la măsurile de asigurare a probelor poate fi atacată în
instanţa judecătorească.
Articolul 77.  Nulitatea măsurilor de asigurare a probelor
(1) Măsurile de asigurare a probelor vor fi nule sau nevalabile:
a) în cazul în care reclamantul nu intentează în instanţa judecătorească, în
termen de 20 de zile lucrătoare de la data emiterii încheierii cu privire la măsurile de
asigurare a probelor, o acţiune privind încălcarea drepturilor;
b) ca urmare a oricărei acţiuni sau inacţiuni prejudiciabile a reclamantului;
c) în cazul în care instanţa constată că nu există o încălcare sau un risc de
încălcare a drepturilor decurgînd din cererea de brevet sau din brevet;
d) în alte cazuri prevăzute de lege, la decizia instanţei judecătoreşti.
(2) În cazul în care măsurile de asigurare a probelor au cauzat prejudicii şi au
fost declarate nule sau nevalabile, reclamantul urmează să achite pîrîtului o recompensă
corespunzătoare.
Articolul 78.  Prezentarea şi asigurarea probelor în cadrul acţiunii
privind încălcarea drepturilor
(1) Dacă o parte prezintă dovezi că pretenţiile sale sînt fondate şi informaţii
precum că anumite probe se află în gestiunea părţii opuse, instanţa judecătorească va
ordona ca aceste probe să fie prezentate într-un număr suficient şi rezonabil, sub rezerva
asigurării protecţiei informaţiei confidenţiale. În cazul în care încălcarea drepturilor este
comisă la scară comercială, instanţa poate ordona suplimentar părţilor prezentarea de
documente bancare, financiare sau comerciale.
(2) În cazul în care o parte la proces refuză nemotivat accesul la informaţiile
necesare sau tergiversează cu rea-credinţă prezentarea acestor informaţii, fapt ce împiedică
soluţionarea  litigiului,  instanţa  judecătorească  se  pronunţă  în  privinţa  admiterii  sau
respingerii acţiunii în baza informaţiilor prezentate, inclusiv a plîngerii sau a pretenţiei
prezentate de partea lezată prin împiedicarea accesului la informaţii, cu condiţia oferirii
posibilităţii de audiere a părţilor referitor la pretenţiile sau la elementele de probă ale
acestora.
(3) La examinarea cazurilor de încălcare a drepturilor titularului de brevet, în
cazul cînd obiectul brevetului este un procedeu de fabricare a unui produs, instanţa
judecătorească  poate  ordona  pîrîtului  să  demonstreze  că  procedeul  utilizat  pentru
fabricarea unui produs identic este diferit de procedeul brevetat. În procesul probaţiunii se
va ţine cont de interesele legitime ale pîrîtului în privinţa asigurării secretelor de fabricareşi comerciale.
(4) În cazul în care pîrîtul nu prezintă elementul de probă, orice produs identic
fabricat fără acordul titularului de brevet va fi considerat, pînă la proba contrarie, a fi
fabricat prin procedeul brevetat în următoarele circumstanţe:
a) dacă produsul fabricat prin procedeul brevetat este nou;
b) dacă există o probabilitate substanţială că produsul identic a fost fabricat prin
procedeul brevetat şi titularul brevetului nu a reuşit, în pofida unor eforturi rezonabile, să
stabilească ce procedeu a fost de fapt utilizat.
Articolul 79.  Dreptul la informare
(1) Dacă în procesul examinării unui litigiu se constată că sînt încălcate
drepturile decurgînd dintr-o cerere de brevet sau dintr-un brevet, instanţa judecătorească
poate cere ca informaţiile privind originea şi reţelele de distribuire a produselor sau a
serviciilor care încalcă un drept asupra invenţiei să fie furnizate de pîrît şi/sau de orice altă
persoană care:
a) a fost găsită în posesia produselor contrafăcute destinate comercializării;
b)  a  fost  găsită  beneficiind,  în  scop  comercial,  de  servicii  cu  produse
contrafăcute;
c) a fost găsită prestînd, în scop comercial, servicii cu produse utilizate în
activităţi de încălcare a drepturilor; sau
d) a fost indicată, de către persoana menţionată la lit.a), b) sau c), ca fiind
implicată în acţiunile de producere, fabricare sau distribuire a produselor ori de prestare a
serviciilor.
(2) Informaţiile menţionate în alin.(1) cuprind, după caz:
a)  numele  şi  adresa  producătorului,  distribuitorului,  furnizorului,  ale
deţinătorilor anteriori ai produselor sau ale prestatorilor de servicii, precum şi ale
vînzătorilor angro şi cu amănuntul prezumtivi;
b) date despre cantităţile de produse fabricate, livrate, primite sau comandate,
precum şi despre preţul produselor sau serviciilor respective.
(3) Prevederile alin.(1) şi (2) se aplică fără a aduce atingere altor prevederi
legale care:
a) acordă titularului dreptul de a primi informaţii mai detaliate;
b)  reglementează  utilizarea  în  cauzele  civile  sau  penale  a  informaţiilor
comunicate  în  conformitate  cu  prezentul  articol;
c) stabilesc răspunderea pentru abuz de dreptul la informare;d) oferă posibilitatea de a refuza prezentarea de informaţii ce ar constrînge
persoana menţionată la alin.(1) să recunoască propria sa participare ori participarea rudelor
sale apropiate la o încălcare a unei cereri de brevet sau a unui brevet;
e)  reglementează  protecţia  confidenţialităţii  surselor  de  informare  sau
procesarea  datelor  cu  caracter  personal.
Articolul 80.  Măsurile de asigurare a acţiunii privind încălcarea
drepturilor
(1) Dacă s-a constatat faptul sau iminenţa încălcării drepturilor decurgînd dintr-
o cerere de brevet sau dintr-un brevet, instanţa judecătorească poate, la cererea titularului
de brevet, să adopte unele măsuri de asigurare a acţiunii privind încălcarea drepturilor
împotriva pîrîtului şi/sau intermediarilor, cum ar fi:
a) să pronunţe, cu titlu provizoriu, o încheiere de interzicere a oricăror acţiuni
ce constituie încălcare a drepturilor sau să permită continuarea acţiunilor, cu condiţia
depunerii unei cauţiuni suficiente să asigure despăgubirea titularului de brevet;
b) să pună sechestru pe produsele suspectate de a încălca un drept decurgînd
dintr-o cerere de brevet sau dintr-un brevet pentru a preveni introducerea lor în circuitul
comercial;
c) să pună, cu titlu provizoriu, sechestru pe orice proprietate a pîrîtului, inclusiv
să dispună blocarea conturilor bancare, prezentarea documentelor bancare, financiare sau
comerciale,  dacă  încălcarea  a  fost  comisă  la  scară  comercială  şi  există  riscul  de
nerecuperare a prejudiciilor.
(2) Măsurile de asigurare a acţiunii privind încălcarea drepturilor pot fi stabilite,
conform art.75, fără a-l audia pe pîrît dacă orice întîrziere poate cauza un prejudiciu
ireparabil titularului de brevet sau dacă există riscul de distrugere a probelor. Decizia
instanţei va fi adusă imediat la cunoştinţă părţii afectate.
Articolul 81.  Măsuri corective
(1) În cazul în care se stabileşte că a avut loc o încălcare a drepturilor, instanţa
judecătorească poate ordona, la cererea reclamantului, luarea de măsuri referitor la
produsele despre care s-a constatat că încalcă un drept decurgînd dintr-o cerere de brevet
sau dintr-un brevet şi, după caz, referitor la materialele şi instrumentele care au servit la
crearea şi fabricarea acestor produse. Printre aceste măsuri vor figura, în special:
a) retragerea provizorie a produselor din circuitul comercial;
b) retragerea definitivă a produselor din circuitul comercial; sau
c) distrugerea produselor care aduc atingere cererii de brevet sau brevetului.
(2) Măsurile menţionate la alin.(1) se realizează din contul pîrîtului, cu excepţia
cazului cînd există motive temeinice care se opun acestui lucru.(3)  La  examinarea  cererii  de  aplicare  a  măsurilor  corective,  instanţa
judecătorească se va conduce de principiul echităţii, luînd în considerare gravitatea
încălcării, remedierile ordonate, precum şi interesele persoanelor terţe.
Articolul 82.  Asigurarea executării hotărîrii judecătoreşti
În cazul în care a fost emisă o hotărîre judecătorească de constatare a încălcării
drepturilor decurgînd dintr-o cerere de brevet sau dintr-un brevet, instanţa judecătorească,
la cererea titularului de drepturi, poate lua măsuri de asigurare a executării hotărîrii
împotriva pîrîtului, prin care acesta va fi somat să înceteze orice acţiune ce constituie
încălcare a drepturilor titularului. În acest scop, instanţa judecătorească poate cere
depunerea de către pîrît a unei cauţiuni sau a unei garanţii echivalente corespunzătoare.
Titularul de drepturi poate cere dispunerea acestor măsuri şi împotriva intermediarilor ale
căror servicii sînt utilizate de un terţ la încălcarea drepturilor decurgînd dintr-o cerere de
brevet sau dintr-un brevet.
Articolul 83.  Măsurile de alternativă
În cazul în care pîrîtul a acţionat neintenţionat sau din imprudenţă, el va fi
obligat de instanţa judecătorească, la cererea persoanei interesate, să achite unele
despăgubiri pecuniare, în locul măsurilor de asigurare a respectării drepturilor prevăzute de
prezentul capitol, dacă aplicarea măsurilor în cauză i-ar fi cauzat pagube disproporţionale şi
dacă despăgubirea pecuniară îl satisface pe reclamant.
Articolul 84 . Despăgubirile
(1) La cererea părţii lezate, pîrîtul care a încălcat drepturile decurgînd dintr-o
cerere de brevet sau dintr-un brevet cu bună-ştiinţă sau avînd motive rezonabile de a şti
acest lucru va achita titularului de drepturi despăgubirile pentru prejudiciile pe care acesta
le-a suportat în mod real din cauza încălcării drepturilor sale. La stabilirea despăgubirilor:
a) se va ţine cont de toate aspectele semnificative, cum ar fi consecinţele
economice negative, inclusiv beneficiul ratat, suportate de partea lezată, orice profit obţinut
ilegal de pîrît şi, după caz, de alte aspecte, cum ar fi prejudiciul moral cauzat titularului de
drepturi din cauza atingerii aduse drepturilor sale; sau
b) poate fi fixată, ca alternativă, o sumă unică pe baza unor elemente, cum ar fi,
cel puţin, valoarea redevenţei sau încasările care ar fi fost datorate în cazul în care pîrîtul ar
fi cerut autorizaţia de a utiliza cererea de brevet sau brevetul.
(2) În cazul în care a comis o încălcare din neştiinţă sau fără a avea motive
rezonabile de a şti acest lucru, pîrîtul este obligat să recupereze beneficiile ratate sau
pagubele aduse titularului de drepturi, stabilite conform legii.
Articolul 85.  Publicarea hotărîrilor judecătoreşti
(1) În cadrul acţiunilor privind încălcarea drepturilor decurgînd dintr-o cerere de
brevet sau dintr-un brevet, instanţa judecătorească competentă poate să ordone, la cererea
reclamantului  şi  din  contul  persoanei  care  a  încălcat  dreptul  protejat,  măsuricorespunzătoare în scopul difuzării informaţiei despre hotărîrea judecătorească, inclusiv
afişarea şi publicarea integrală sau parţială a hotărîrii.
(2) Instanţa judecătoreasca competentă poate ordona, de asemenea, din contul
persoanei  care  a  încălcat  dreptul  protejat,  măsuri  suplimentare  de  publicitate
corespunzătoare  împrejurărilor  speciale,  inclusiv  o  publicitate  de  mare  amploare.
(3) Instanţa judecătorească va remite la AGEPI o copie a hotărîrii judecătoreşti.
Capitolul VII
DISPOZIŢII COMUNE
Secţiunea 1. Prevederi generale de procedură
Articolul 86.  Reprezentarea
(1) Sub rezerva aplicării prevederilor alin.(2), în procedurile stabilite prin
prezenta lege nici o persoană nu este obligată să fie reprezentată în faţa AGEPI printr-un
mandatar autorizat.
(2) Persoanele fizice sau juridice care nu au domiciliul sau sediul în Republica
Moldova trebuie să fie reprezentate, în cadrul procedurilor prevăzute de prezenta lege, de
un mandatar autorizat şi să acţioneze prin intermediul acestuia, cu excepţia următoarelor
cazuri:
a) depunerea cererii de brevet;
b) plata taxelor;
c) depunerea unei cereri anterioare.
(3) Persoanele fizice sau juridice care au domiciliul sau sediul în Republica
Moldova pot fi reprezentate în faţa AGEPI de un angajat al lor.
(4) Reprezentarea se efectuează în baza unei procuri înregistrate la AGEPI, în
condiţiile şi în termenele prevăzute de Regulament.
(5) Mandatarii autorizaţi activează în baza Regulamentului privind mandatarii
autorizaţi în proprietatea intelectuală, aprobat de Guvern.
Articolul 87.  Modificările
(1) O cerere de brevet sau un brevet poate fi modificat în timpul procedurilor în
faţa AGEPI, în conformitate cu Regulamentul. În orice caz, solicitantul poate să modifice,
din proprie iniţiativă, cel puţin o dată descrierea, revendicările şi desenele, cu condiţia
achitării taxei stabilite.
(2) Cererea de brevet sau brevetul nu poate fi modificat într-un asemenea mod
încît obiectul său să depăşească conţinutul cererii iniţiale aşa cum a fost depusă.(3) Brevetul nu poate fi modificat într-un asemenea mod încît să se extindă
protecţia pe care acesta o acordă.
Articolul 88.  Examinarea din oficiu
(1) AGEPI poate proceda din oficiu la examinarea faptelor sau la revocarea
hotărîrilor sale pe motiv de neîndeplinire a condiţiilor prevăzute de prezenta lege; această
examinare nu se va limita la analiza faptelor, probelor, argumentelor sau documentelor
prezentate de către părţi.
(2) AGEPI nu este obligată să ţină cont de faptele sau de probele pe care părţile
nu le-au invocat sau nu le-au prezentat în termenul stabilit.
Articolul 89.  Observaţiile terţilor
(1) După publicarea cererii de brevet, orice terţ poate, în orice procedură în faţa
AGEPI, să prezinte, în conformitate cu Regulamentul, observaţii referitor la brevetabilitatea
invenţiei care constituie obiectul cererii de brevet.
(2) Persoanele terţe nu obţin calitatea de parte în procedurile în faţa AGEPI.
Articolul 90.  Prelungirea termenelor
(1) Termenele prescrise de prezenta lege sau de Regulament pentru o acţiune
într-o procedură în faţa AGEPI referitor la o cerere de brevet sau la un brevet pot fi
prelungite printr-o cerere depusă la AGEPI pînă la expirarea termenului prescris. Perioada
de prelungire a termenului nu poate constitui mai mult de 6 luni de la data expirării
termenului prescris.
(2) Cererea de prelungire este supusă plăţii unei taxe stabilite; în cazul neplăţii
taxei, se va considera că cererea de prelungire nu a fost depusă.
(3) Prevederile prezentului articol nu se aplică termenelor prevăzute la alin.(1)
din prezentul articol, precum şi la art.15 alin.(6), art.32 alin.(3), art.33 alin.(9) şi (10),
art.39–42, art. 43 alin. (1) şi (2), art.51 alin.(2), art.57 alin.(1), art.58 alin.(3), art.61, art.70
alin.(1), art.91 alin.(2) şi art.92 alin.(2).
Articolul 91.  Continuarea procedurii după nerespectarea termenului
(1) În cazul în care solicitantul nu a respectat un termen prescris pentru o
procedură în faţa AGEPI, el poate solicita repunerea în termenul omis şi continuarea
procedurii referitor la cererea de brevet.
(2) Solicitarea se face în scris, în termen de pînă la 6 luni de la data expirării
termenului prescris. Acţiunea omisă trebuie realizată în acest termen-limită. Solicitarea se
va considera ca fiind depusă numai după plata taxei de repunere în termenul omis; în caz
contrar, solicitarea se respinge.
(3) Fac excepţie de la repunere în termenul omis termenele specificate la art.90
alin.(3).(4) În cazul acceptării solicitării de repunere în termenul omis, efectul legal al
nerespectării termenului se va considera ca nefiind produs.
Articolul 92.  Restabilirea drepturilor (restitutio in integrum)
(1) Solicitantul sau titularul de brevet care, în pofida faptului că diligenţa cerută
de circumstanţe a fost exercitată, a fost împiedicat să respecte un termen prescris de AGEPI
va fi repus în drepturi, la o cerere depusă la AGEPI, dacă nerespectarea termenului are
drept consecinţă directă respingerea cererii de brevet sau a unei solicitări, considerarea
cererii de brevet ca fiind retrasă, anularea brevetului ori pierderea unui alt drept sau a unui
mijloc de remediere.
(2) Cererea de restabilire a drepturilor se prezintă de către solicitant în scris, în
termen de 2 luni de la încetarea cauzei care l-a împiedicat să acţioneze, dar nu mai tîrziu de
12 luni de la expirarea termenului nerespectat. Dacă cererea în cauză se referă la
revalidarea brevetului în legătură cu neplata taxei anuale de menţinere în vigoare, termenul
de 12 luni va curge de la data expirării termenului prevăzut la art.61 alin.(3).
(3) Cererea de restabilire a drepturilor trebuie să cuprindă motivele pe care se
bazează. Cererea se consideră depusă la data cînd s-a plătit taxa stabilită pentru restabilirea
drepturilor.
(4) Prevederile alin.(1) nu se aplică termenelor prevăzute la alin.(2) din
prezentul articol, precum şi la art.15 alin.(6), art.16 alin.(1), art.40 alin.(6), art.41 şi 42,
art.51 alin.(2), art.57 alin.(1) şi art.58 alin.(3).
(5) În cazul cînd o persoană, cu bună-credinţă, a început exploatarea sau a făcut
pregătiri efective şi serioase pentru exploatarea invenţiei care face obiectul unei cereri de
brevet publicate sau al unui brevet în perioada cuprinsă între pierderea unui drept la care s-
a făcut referire în alin.(1) şi publicarea menţiunii privind restabilirea acestui drept, ea poate
să continue exploatarea invenţiei numai în întreprinderea proprie sau pentru necesităţile
acesteia, fără a depăşi volumul existent şi fără a plăti vreo despăgubire.
Articolul 93.  Taxele
(1) Procedurile efectuate de AGEPI referitor la cererile de brevet şi brevetele
acordate şi eliberate, prevăzute de prezenta lege şi de Regulament, sînt supuse taxelor.
Orice procedură efectuată în baza unei cereri se consideră solicitată de la data achitării
taxei stabilite.
(2) Taxele pentru acţiunile ce ţin de protecţia invenţiilor, cuantumul lor şi
termenele de plată se stabilesc de Guvern.
(3) Taxele se plătesc de solicitant, de titularul de brevet, precum şi de alte
persoane fizice sau juridice interesate.
(4) Taxele de menţinere în vigoare a brevetului şi a certificatului se plătesc
pentru fiecare an calculat de la data de depozit a cererii de brevet şi pentru fiecare an de
valabilitate a certificatului în modul stabilit de regulamentul cu privire la taxe.(41) Taxele anuale de menţinere în vigoare a unui brevet european validat se
plătesc la AGEPI pentru anii care urmează după anul în care menţiunea privind eliberarea
brevetului european a fost publicată de OEB. În cazul în care taxele anuale pentru brevetul
european sînt scadente în cele 2 luni de la data la care a fost publicată mențiunea privind
acordarea brevetului european, aceste taxe se consideră valabil achitate dacă această plată
s-a efectuat în cadrul termenului menționat.
(5) Taxele plătite, cu excepţia taxei pentru depunerea cererii de brevet, se
restituie plătitorului, la cererea acestuia, în cazul cînd procedurile pentru care acestea au
fost plătite nu au început.
(6) Taxa plătită într-un cuantum mai mic decît cel stabilit se ia în considerare
după achitarea diferenţei, iar procedura începe la data cînd taxa este achitată integral.
(7) În cazul în care se solicită efectuarea procedurilor de examinare de fond și
cercetare documentară în regim de urgenţă, taxa se majorează cu 100%, iar termenul de
efectuare a acţiunilor respective se reduce de 2 ori.
(8) Opoziţiile şi contestaţiile din partea organelor centrale de specialitate ale
administraţiei publice şi autorităţilor administraţiei publice locale se examinează gratuit în
cazul în care acestea acţionează în interesul statului sau în interes public.
Articolul 94.  Soluţionarea litigiilor
(1) Comisia de contestaţii a AGEPI examinează litigiile privind:
a) acordarea brevetului sau respingerea cererii de brevet;
b) acordarea sau refuzul oricărui drept de prioritate;
c) divizarea cererii de brevet;
d) retragerea cererii de brevet sau renunţarea la brevet;
e) limitarea protecţiei prin brevet;
f) restabilirea drepturilor.
(2) Judecătoriile  examinează litigiile conform competenţei stabilite în Codul de
procedură civilă.
substituit prin LP254 din 01.12.17, MO1-6/05.01.18 art.14
Secţiunea a 2-a. Informarea
Articolul 95.  Registrele
(1) AGEPI ţine Registrul naţional de cereri de brevet de invenţie, Registrul
naţional de cereri de brevet de invenţie de scurtă durată, Registrul naţional de brevete de
invenţie şi Registrul naţional de brevete de invenţie de scurtă durată, în care sînt înscrisedatele a căror înregistrare este prevăzută de prezenta lege şi de Regulament. Regulile de
ținere a registrelor se stabilesc în Regulament.
(2) Registrul naţional de brevete de invenţie şi Registrul naţional de brevete de
invenţie de scurtă durată sînt deschise inspectării publice. Datele din Registrul naţional de
cereri de brevet de invenţie şi Registrul naţional de cereri de brevet de invenţie de scurtă
durată sînt confidenţiale pînă la publicarea cererii.
(3)  AGEPI  poate  elibera,  la  cerere,  extrase  din  registre,  cu  respectarea
prevederilor alin.(2) şi cu condiţia plăţii taxei stabilite.
Articolul 96.  Inspectarea publică
(1) Documentele cuprinse în dosarul cererii de brevet care încă nu a fost
publicată sînt deschise inspectării publice numai cu acordul solicitantului.
(2) Persoana care demonstrează că solicitantul s-a folosit de cererea sa de
brevet pentru a acţiona împotriva ei poate să consulte dosarul înaintea publicării cererii de
brevet şi fără acordul solicitantului, cu condiţia respectării confidenţialităţii.
(3) După publicarea cererii de brevet, dosarul cererii şi al brevetului acordat pe
baza acestei cereri poate fi deschis inspectării publice, la solicitare, sub rezerva restricţiilor
prevăzute în Regulament.
(4) Pînă la publicarea cererii de brevet, AGEPI poate să comunice terţilor şi
poate să facă publice informaţiile specificate în Regulament.
(5) Contractele de cesiune, licenţă, gaj şi franchising sau alte documente
anexate la cererea de înregistrare a acestor contracte sînt deschise inspectării publice doar
în cazul existenţei acordului expres al părţilor contractante sau în temeiul hotărîrii instanţei
judecătoreşti, cu excepţia cazurilor prevăzute de legislaţia în vigoare.
Capitolul VIII
DISPOZIŢII FINALE ŞI TRANZITORII
Articolul 97.  Intrarea în vigoare şi aplicabilitatea prezentei legi
(1) Prezenta lege intră în vigoare la expirarea a 3 luni de la data publicării, cu
excepţia art.75, 76, 77 şi 78, care vor fi puse în aplicare odată cu intrarea în vigoare a
modificărilor corespunzătoare operate în Codul de procedură civilă.
(2) La data intrării în vigoare a prezentei legi se abrogă:
a) Legea nr.461-XIII din 18 mai 1995 privind brevetele de invenţie;
b) art.12 şi art.13 din Legea zootehniei nr.412-XIV din 27 mai 1999.
(3) Prezenta lege nu aduce atingere brevetelor şi certificatelor de înregistrare a
modelului de utilitate obţinute şi valide pe teritoriul Republicii Moldova anterior intrării învigoare a acesteia, precum şi procedurii de reînnoire a înregistrării modelului de utilitate.
Pentru certificatul de model de utilitate se aplică mutatis mutandis dispoziţiile referitoare la
menţinerea în vigoare, renunţarea, limitarea, anularea brevetului, decăderea anticipată din
drepturi a titularului de brevet şi restabilirea drepturilor.
(4) Prezenta lege nu se va aplica cererilor de brevet şi cererilor de înregistrare a
modelului de utilitate pentru care nu a fost finalizată procedura desfăşurată conform Legii
nr.461-XIII din 18 mai 1995 privind brevetele de invenţie şi a Regulamentului provizoriu cu
privire la protecţia proprietăţii industriale în Republica Moldova, aprobat prin Hotărîrea
Guvernului nr.456 din 26 iulie 1993.
(5) Prevederile alin.(2) se vor aplica brevetelor şi certificatelor de înregistrare a
modelului de utilitate în privinţa cărora, la data intrării în vigoare a prezentei legi, se
desfăşoară procedura de opoziţie sau încă nu a expirat perioada de opoziţie.
Articolul 98.  Organizarea executării prezentei legi
Guvernul, în termen de 3 luni de la data intrării în vigoare a prezentei legi:
a) va prezenta Parlamentului propuneri privind aducerea legislaţiei în vigoare în
concordanţă cu prezenta lege, inclusiv va propune modificări în Codul de procedură civilă;
b) va aduce propriile acte normative în concordanţă cu prezenta lege.
PREŞEDINTELE PARLAMENTULUI MARIAN LUPU
Chişinău, 7 martie 2008. Nr.50-XVI.