For this document, relevant passages are market with turquoise 
 
Bekendtgørelse om bæredygtighed og reduktion af driv-
husgasemissioner for biomassebrændsler og flydende bio-
brændsler til energiformål, m.v.1 
  
 
I medfør af § 3, stk. 2, [§ 56 c, stk. 1-3], § 58 b, stk. 1, § 68, nr. 1, og § 73, i lov om fremme af ved-
varende energi, jf. lovbekendtgørelse [nr. 125 af 7. februar 2020 med senere ændringer], og § 35 
d, stk. 4, 2. pkt., i lov om naturgasforsyning, jf. lovbekendtgørelse [nr. 126 af 6. februar 2020 med 
senere ændringer], fastsættes efter bemyndigelse i henhold til § 4, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 
1068 af 25. oktober 2019 om Energistyrelsens opgaver og beføjelser: 
 
Kapitel 1 
Formål, anvendelsesområde og definitioner 
Formål 
  § 1. Denne bekendtgørelse har til formål at mindske risikoen for, at produktionen af biomasse-
brændsler og flydende biobrændsler, der anvendes til produktion af elektricitet, varme, køling el-
ler brændsler eller til energiformål i virksomheder eller private husholdninger, sker ved en ikke-
bæredygtig anvendelse af biomasse og uden en tilstrækkelig begrænsning af drivhusgasemissio-
ner set i forhold til anvendelse af fossile brændstoffer. Endvidere skal bekendtgørelsen sikre, at 
Danmark kan opfylde sine indberetningsforpligtelser vedrørende anvendelse af biomasse til ener-
giformål i henhold til Europa-Parlamentet og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen 
og klimaindsatsen.  
 
Anvendelsesområde 
  § 2. Denne bekendtgørelse finder anvendelse for følgende:   
1) Virksomheder, der anvender biomassebrændsler i anlæg til produktion af elektricitet, varme, 
køling eller opgraderet eller renset biogas eller forgasningsgas.  
2) Virksomheder, der anvender biomasse til energiformål i en virksomhed.   
3) Importører og producenter af træpiller, træbriketter og brænde til energiformål.  
 
1 Bekendtgørelsen gennemfører dele af Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2018/2001/EU af 11. december 2018 om 
fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (omarbejdning), EU-Tidende 2018, nr. L 328, side 82. [Be-
kendtgørelsen indeholder bestemmelser, der som udkast har været notificeret i overensstemmelse med Europa-Parlamen-
tets og Rådets direktiv 2015/1535/EU om en informationsprocedure med hensyn til tekniske forskrifter samt forskrifter for 
informationssamfundets tjenester (kodifikation).]    
4) Verifikatorer, der foretager uafhængig kontrol af dokumentation afgivet i medfør af denne be-
kendtgørelse eller i medfør af Håndbogen.  
 
Definitioner 
  § 3. I denne bekendtgørelse forstås ved:  
1) Affald: Affald som defineret i artikel 3, nr. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om affald 
(affaldsdirektivet), med undtagelse af stoffer, der er blevet bevidst ændret eller forurenet med 
henblik på at opfylde denne definition.   
2) Anlæg: Anlæg, der anvender biomassebrændsler eller flydende biobrændsler til produktion af 
elektricitet, varme, køling eller brændsler.  Anlæg med samme ejer på en eller flere sammenhæn-
gende matrikler anses som ét anlæg 
3) Biomasse: Den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse 
fra landbrug, herunder vegetabilske og animalske stoffer, fra skov og tilknyttede erhvervsgrene, 
fra fiskeri, fra akvakultur, og fra den bionedbrydelige del af affald, herunder industriaffald og kom-
munalt affald af biologisk oprindelse.   
4) Biomasse fra landbrug: Biomasse, som er produceret ved landbrug. 
5) Biomasse fra skov: Biomasse, som er produceret ved skovbrug.  
6) Biomassebrændsler: Gasformige og faste brændsler produceret af biomasse. 
7) Biogas: Gasformige brændsler produceret af biomasse. 
8) Drivhusgasemissioner: Udledning af CO 2 (Kuldioxid), CH 4 (metan) og N 2O (lattergas) 
9) EU’s fossile reference: Den procentvise besparelse af drivhusgasser beregnet i forhold til en fos-
sil reference som angivet i VE-direktivet.  
10) Frivillig ordning: et af Kommissionen godkendt certificeringssystem, der kan anvendes til at 
dokumentere opfyldelse af VE-direktivets bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af 
drivhusgasser for biomassebrændsler baseret på biomasse fra landbrug eller skov.    
11) Flydende biobrændsler: Flydende brændstof til energiformål, bortset fra transport, herunder 
elektricitet og opvarmning og køling, fremstillet på grundlag af biomasse. 
12) Forgasningsgas: Gas produceret ved termisk forgasning af biomasse.  
13) Geografisk oprindelse: Det geografiske område hvor biomassen blev høstet. Kan angives som 
land, stat eller kildeområde. Håndbogen fastsætter nærmere regler for angivelse af geografisk op-
rindelse.  
14) Håndbogen: Bekendtgørelse om Håndbog om opfyldelse af bæredygtighedskrav og krav til re-
duktion af drivhusgasemissioner for biomassebrændsler til energiformål 
15) Indfyret termisk effekt: Den maksimale indfyrede brændselsmængde pr. tidsenhed, målt i me-
gawatt, som kan tilføres et anlæg og som enten afbrændes på anlægget til produktion af elektrici-
tet, varme eller procesenergi, eller som indgår i det biomassebrændsel, som anlægget produce-
rer.  
16) Kildeområde: Geografisk afgrænset område, som råprodukter i form af biomasse stammer fra, 
hvorfra der er pålidelige og uafhængige oplysninger, og hvor forholdene er tilstrækkelig ensartede 
til, at risikoen i forbindelse med biomassens bæredygtigheds- og lovlighedskarakteristik kan vur-
deres. 
17) Restprodukt: Et stof, som ikke er det slutprodukt eller de slutprodukter, der er det primære 
formål med produktionsprocessen, og processen er ikke bevidst ændret for at producere det. 
18) Restprodukter fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug: Restprodukter, som direkte gene-
reres af landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, og som ikke omfatter restprodukter fra tilknyt-
tede erhvervssektorer eller tilknyttet forarbejdning.     
19) Restprodukter fra landbrugsarealer: Restprodukter fra dyrkning og høst af afgrøder 
20) Råmateriale: Input materiale til en produktionsproces for biomassebrændsler. Omfatter både 
primærprodukter og restprodukter. 
21) Skov: Et areal på mere end 0,5 hektar med træer højere end 5 meter og en kronedæknings-
grad på mere end 10 pct. eller med træer, som er i stand til at nå disse grænseværdier på stedet, 
dog ikke jord, der overvejende er under landbrugs- eller urban arealanvendelse jf. FN’s Food and 
Agriculture Organizations definition af skov. Som skov regnes desuden områder, der af den kom-
petente myndighed i landet er defineret som skov. I Danmark anses træbevoksede arealer, der er 
pålagt fredsskovspligt, for skov. Dette gælder både, når arealerne er mindre end 0,5 hektar og når 
de indeholder skovlysninger, der ikke er træbevoksede.   
22) Skovcertificeringsordning: En certificeringsordning, der indeholder en standard for skovfor-
valtning, fx om bestemte hensyn til produktion, natur og miljø og typisk også sociale forhold, og 
som skovens ejer eller forvalter forpligter sig til at følge.   
23) Sporbarhedscertificering: Certificering af systemer til at viderebringe oplysninger i produkti-
onskæden om biomassens oprindelse og bæredygtighedskarakteristika, som sikrer, at masseba-
lanceprincippet er overholdt, og at output-biomassens karakteristika er dokumenteret i overens-
stemmelse med tilsvarende input. 
24) Træbiomasse: Som defineret i Håndbogen.  
25) Træ fra ikkeskov: Som defineret i Håndbogen. 
26) VE-direktivet: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2018/2001/EU om fremme af anvendel-
sen af energi fra vedvarende energikilder (omarbejdning). 
 
 
Kapitel 2 
Bæredygtighedskrav til flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der anvendes til produktion 
af elektricitet, varme, køling og brændsler, til energiformål i virksomheder, samt til træpiller, træb-
riketter eller brænde som produceres eller importeres med henblik på salg til bl.a. private hushold-
ninger 
 
Biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrugsarealer, herunder affald og restproduk-
ter 
   § 4. En virksomhed, der anvender biomassebrændsler produceret af biomasse, som stammer fra 
landbrugsarealer, til produktion af elektricitet, varme, køling eller brændsler, herunder opgrade-
ret og renset biogas, skal sikre, at de anvendte biomassebrændsler opfylder de bæredygtigheds-
kriterier, der er fastsat i §§ 5-9, jf. dog stk. 2.  
   Stk. 2.  Biomassebrændsler, der anvendes af virksomheder i anlæg til produktion af elektricitet, 
varme, køling eller brændsler med en samlet indfyret termisk effekt på under 20 MW for faste 
biomassebrændsler og på under 2 MW for gasformige biomassebrændsler, er undtaget fra kravet 
i stk. 1. For opgraderingsanlæg gælder, at anlæg med en kapacitet på under 200 m3 metan pr. 
time, er undtaget fra kravet i stk. 1. 
 
   § 5. Det skal sikres, at biomassebrændsler ikke fremstilles af råmaterialer fra et areal med høj 
biodiversitet, jf. dog stk. 2. Ved et areal med høj biodiversitet forstås i denne bestemmelse et 
areal, som havde en af følgende statusser i januar 2008 eller senere, uanset om arealet fortsat har    
denne status:  
1) Primærskov og andre træbevoksede arealer, hvorved forstås skov og andre træbevoksede area-
ler med hjemmehørende arter, hvor der ikke er noget klart synligt tegn på menneskelig aktivitet, 
og hvor de økologiske processer ikke er forstyrret i væsentlig grad. 
2) Skove og andre træbevoksede arealer med høj biodiversitet, som er artsrige og ikke nedbrudte 
eller af den relevante kompetente myndighed i det pågældende land er blevet udpeget som et 
areal med høj biodiversitet, med mindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale 
ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål. 
3) Områder der er udlagt som naturbeskyttelsesområde ved lov eller af den relevante kompe-
tente myndighed. 
4) Områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der 
er anerkendt i internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige or-
ganisationer eller Den Internationale Naturværnsunion, og som endvidere er anerkendt af Eu-
ropa-Kommissionen i henhold til artikel 30, stk. 4, i VE-direktivet. 
5) Græsarealer med høj biodiversitet på over en hektar, som er naturlige, hvorved forstås græs-
arealer, der ville forblive græsarealer uden menneskelig intervention, og som opretholder den na-
turlige artssammensætning og de økologiske kendetegn og processer. 
6) Græsarealer med høj biodiversitet på over en hektar, som er ikkenaturlige, hvorved forstås 
græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er 
artsrige og ikke nedbrudte og af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som arealer 
med høj biodiversitet, med mindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet 
for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet. 
   Stk. 2. Kan det dokumenteres, at produktionen af råmaterialer fra områder omfattet af stk. 1, 
nr. 3 og 4, ikke forstyrrer de naturbeskyttelsesformål, som beskyttelsen af de ovenfor nævnte om-
råder skal sikre, kan råmaterialer fra disse områder anvendes til fremstilling af biomassebrænds-
ler.  
 
   § 6. Det skal sikres, at biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug ikke fremstilles 
af råmaterialer fra arealer med stort kulstoflager. Ved et areal med stort kulstoflager forstås et 
areal, der havde en af følgende statusser i januar 2008, og som ikke længere har denne status:  
1) Vådområder, hvorved forstås arealer, der permanent eller i en betydelig del af året er vand-
dækkede eller vandmættede. 
2) Sammenhængende arealer på over en hektar bevokset med træer af en højde på over fem me-
ter og med en kronedækningsgrad på mindst 30 pct. eller med træer, der kan nå disse tærskler på 
lokaliteten. 
3) Arealer på over en hektar bevokset med træer af en højde på over fem meter og med en krone-
dækningsgrad på mellem 10 pct. og 30 pct. eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokalite-
ten, med mindre det dokumenteres, at arealets kulstoflager før og efter omlægning er således, at 
det ved anvendelsen af metoden i bilag B i Håndbogen vil opfylde betingelserne i § 19 i denne be-
kendtgørelse.  
   § 7.  Det skal sikres, at biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug ikke fremstilles 
af råmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008, medmindre det dokumente-
res, at dyrkning og høst af dette råmateriale ikke indebærer afvanding af hidtil udrænet jord. 
    
Bæredygtighedskrav til affald og restprodukter fra landbrugsarealer 
   § 8. Det skal sikres, at der for biomassebrændsler, der er fremstillet af affald eller restprodukter, 
som stammer fra landbrugsarealer, er indført overvågnings- eller håndteringsplaner for at af-
hjælpe virkningerne på jordbundens kvalitet og kulstofindholdet i jorden på de landbrugsarealer, 
som affaldet eller restproduktet stammer fra. 
 
Særligt bæredygtighedskrav for støtteberettiget biogas  
   § 9. Støttet biogas skal ud over kriterierne i §§ 5-8, opfylde stk. 2, jf. stk. 3-5. Ved støttet biogas 
forstås biogas, undtagen forgasningsgas, der anvendes til produktion af elektricitet, opgraderet 
biogas leveret til et sammenkoblet gassystem eller renset biogas leveret til et bygasnet eller til 
procesenergi i virksomheder eller til rumvarme, og som er omfattet af støtteordningerne i be-
kendtgørelse om pristillæg til elektricitet produceret ved anvendelse af biogas eller af forgasnings-
gas fremstillet ved biomasse, bekendtgørelse om pristillæg til opgraderet biogas leveret til et sam-
menkoblet gassystem og til renset biogas leveret til et bygasnet og bekendtgørelse om tilskud til 
biogas, der sælges til brug for transport eller anvendes til procesenergi i virksomheder eller til var-
meproduktion. 
    Stk. 2. Produktion af støttet biogas skal hovedsagelig baseres på anvendelse af rest- og affalds-
produkter. I perioden fra den 1. august 2018 til og med den 31. juli 2022 må der pr. indberetnings-
periode højst anvendes 12 pct. energiafgrøder ved produktionen af støttet biogas målt i vægtin-
put pr. anlæg til produktion af biogas. Denne betingelse finder anvendelse for al produktion af 
biogas, uanset biogasanlæggets størrelse og størrelsen på de anlæg, der anvender den støttebe-
rettigede biogas til produktion af elektricitet, varme eller brændsler, eller til varmeformål.  
   Stk. 3. Anvendelse af energiafgrøder efter stk. 2 opgøres som et gennemsnit pr. indberetnings-
periode. 
   Stk. 4. Ved energiafgrøder forstås i denne bestemmelse energiafgrøder omfattet af bilag 1, bort-
set fra efterafgrøder. Ved efterafgrøder forstås afgrøder der etableres på marken mellem høst og 
såning af hovedafgrøder, primært for at reducere udvaskningen af kvælstof. 
   Stk. 5. Afgrøder, som efter deres beskaffenhed ikke kan anvendes til det formål, de er dyrket til 
og derfor må kasseres, medtages ikke ved opgørelsen af energiafgrøder.  
 
Biomassebrændsler produceret af biomasse fra skov, herunder affald og restprodukter fra skov-
brug, restprodukter fra træindustri og af træbiomasse fra ikkeskov 
   § 10. Ved anvendelse, produktion og import af biomassebrændsler produceret af biomasse, som 
stammer fra skov, skal virksomheder sikre, at bæredygtighedskriterierne i §§ 12-15 er opfyldt, jf. 
dog § 11.  
   Stk. 2. Ved anvendelse, produktion og import af biomassebrændsler produceret af restproduk-
ter fra træindustri skal virksomheder sikre, at bæredygtighedskriterierne i § 12 og § 14 er opfyldt, 
jf. dog § 11. 
   Stk. 3. Ved anvendelse, produktion og import af biomassebrændsler produceret af træbiomasse 
fra ikkeskov skal virksomheder sikre, at bæredygtighedskriterierne i § 16 er opfyldt, jf. dog § 11. 
    
   § 11. En virksomhed skal sikre, at bæredygtighedskriterierne i §§ 12-16 opfyldes, når:  
1) Virksomheden anvender faste biomassebrændsler jf. § 10, i anlæg til produktion af elektricitet, 
opvarmning eller køling, når anlægget har en indfyret termisk effekt på 5 megawatt eller derover, 
jf. dog stk. 2. 
2) Virksomheden anvender biomasse jf. § 10, i anlæg til energiformål i virksomheder, når anlæg-
get har en indfyret termisk effekt på 20 megawatt eller derover, jf. dog stk. 3.  
3) Virksomheden årligt producerer eller importerer mindst 20.000 ton træpiller, jf. dog stk. 4 og 
stk. 5. 
4) Virksomheden anvender gasformige biomassebrændsler jf. § 10, i anlæg til produktion af elek-
tricitet, opvarmning eller køling, når anlægget har en indfyret termisk effekt på 2 megawatt eller 
derover. 
   Stk. 2. Fra 30. juni 2023 finder reglerne anvendelse for anlægsejere, der anvender biomasse jf. § 
10, i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling med en kapacitet på 2,5 mega-
watt eller derover. 
   Stk. 3. Fra 30. juni 2023 finder reglerne anvendelse for anlægsejere, der anvender biomasse jf. § 
10, til energiformål i anlæg med en kapacitet på 2,5 megawatt eller derover.  
   Stk. 4. Fra 30. juni 2023 finder reglerne anvendelse for økonomiske aktører der årligt producerer 
eller importerer mindst 5.000 ton træpiller, træbriketter eller brænde. 
   Stk. 5. Hvor der foreligger dokumentation for, at en specificeret mængde træpiller, brænde eller 
træbriketter vil blive anvendt til andet end energiformål, kan opfyldelse af bæredygtighedskriteri-
erne i §§ 12-16 undlades for den pågældende mængde.   
 
   § 12. For at minimere risikoen for, at der anvendes skovbiomasse fra ikkebæredygtig produk-
tion, skal det sikres, at det land, hvor skovbiomassen blev fældet, har indført national eller regio-
nal lovgivning, der finder anvendelse i fældningsområdet, samt overvågnings- og håndhævelsessy-
stemer, der sikrer, jf. dog stk. 2,:  
1) fældningens lovlighed,   
2) at skove genetableres på fældede arealer, 
3) at områder, der ved international eller national ret eller af den relevante kompetente myndig-
hed i det pågældende land er udlagt som naturbeskyttelsesområder, herunder vådområder og 
tørvemoser, beskyttes,  
4) at fældningen udføres under hensyntagen til opretholdelsen af jordbundens kvalitet og biodi-
versiteten med det formål at minimere skadevirkninger, og 
5) at fældningen opretholder eller forbedrer skovens produktionskapacitet på lang sigt.  
Stk. 2. Hvis den dokumentation, der fremgår af stk. 1, ikke er tilgængelig på landeniveau for et el-
ler flere af de under stk. 1, nr. 1-5 anførte kriterier, skal der i stedet for de pågældende kriterier 
være indført systemer til styring på skovkildeområdeniveau.  
 
 
   § 13. For at minimere risikoen for, at der anvendes biomasse, der har haft negativ effekt på bio-
diversiteten m.v., skal det sikres, at der ved forvaltningen af skoven ydes beskyttelse af biodiversi-
tet, følsomme og bevaringsværdige områder og særlige arter.  
  Stk. 2. Dokumentation af kravene i stk. 1, skal ske i overensstemmelse med de krav, som er fast-
sat i Håndbogen.  
    
   § 14. Det skal sikres, at landet eller den regionale organisation for økonomisk integration, hvor-
fra skovbiomassen stammer, enten:  
1) er part i Parisaftalen, og 
2) har forelagt et nationalt bestemt bidrag for De Forenede Nationers rammekonvention om kli-
maændringer (UNFCCC), som omfatter emissioner og optag i landbrug, skov og arealanvendelse, 
hvormed det sikres, at ændringer i kulstoflagrene i forbindelse med hugst af biomasse medregnes 
i landets forpligtelse til at mindske drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag, eller  
3) har indført nationale eller regionale love i overensstemmelse med Parisaftalens artikel 5, som 
finder anvendelse i fældningsområdet, med henblik på at bevare og øge kulstoflagre og –dræn, og 
det dokumenteres, at rapporterede emissioner fra LULUCF-sektoren ikke overstiger optag.  
   Stk. 2. Hvor dokumentationen i stk. 1 ikke er tilgængelig skal der i stedet være indført systemer 
til styring på skovkildeområdeniveau for at sikre, at niveauet af kulstoflagre og –dræn i skovene 
opretholdes eller forbedres på lang sigt.  
Ekstra klimakrav til skovbiomasse om bevarelse af kulstoflagre 
   § 15. Det skal sikres: 
1) at kulstoflageret ikke går tilbage på kort og mellemlangt sigt i skovbiomassens oprindelsesland 
eller skovkildeområde, eller  
2) at kildeområdet er skovcertificeret, eller  
3) at der kun anvendes restprodukter.  
   Stk. 2. Dokumentation af kravene i stk. 1, nr. 1-3 skal ske i overensstemmelse med de krav, som 
er fastsat i Håndbogen.  
 
 
Bæredygtighedskrav for biomassebrændsel produceret af træ fra ikkeskov  
   § 16. Ved anvendelse jf. § 11 af træbiomasse fra ikkeskov skal følgende krav opfyldes: 
1) Krav om genetablering og  
2) krav om risikovurdering og risikominimering ift. naturværdier. 
   Stk. 2. Dokumentation skal ske i overensstemmelse med de krav, som er fastsat i Håndbogen.   
   Stk. 3. Kravet i stk. 1 gælder fra den 1. januar 2022.  
 
 
Flydende biobrændsler 
   § 18. En virksomhed, der anvender flydende biobrændsler til produktion af elektricitet, varme 
eller køling, skal sikre, at de anvendte flydende biobrændsler opfylder følgende bæredygtigheds-
kriterier:  
1) Kriterierne i §§ 5-8 for flydende biobrændsler produceret af biomasse fra landbrugsarealer, 
restprodukt er fra landbrug og affald fra landbrug. 
2) Kriterierne i §§ 12 og 14, for flydende biobrændsler produceret af biomasse fra skov og pri-
mære restprodukter fra skovbrug. 
 
 
 
    
Kapitel 3 
Krav om reduktion af drivhusgasemissioner for biomassebrændsler og flydende biobrændsler, der 
anvendes til produktion af elektricitet, varme, køling, brændsler og til energiformål i virksomheder 
 
Biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, akvakultur, fiskeri og bionedbrydeligt 
affald af biologisk oprindelse 
   § 19. En virksomhed, der anvender biomassebrændsler produceret af biomasse, bortset fra bio-
masse fra skov og restprodukter fra træindustri samt træbiomasse fra ikkeskov, i anlæg til produk-
tion af elektricitet, varme, køling, opgraderet biogas, renset biogas eller forgasningsgas, skal op-
fylde følgende besparelse af drivhusgasemissioner set i forhold til EU’s fossile reference, jf. dog 
stk. 4 og 5:  
1) Mindst 70 pct. i anlæg, der sættes i drift fra den 1. januar 2021 og til og med den 31. december 
2025. 
2) Mindst 80 pct. i anlæg, der sættes i drift den 1. januar 2026 eller senere.  
   Stk. 2. Et anlæg anses for at være i drift, hvis den fysiske produktion af elektricitet, varme, køling 
eller brændsler produceret ved anvendelse af biomassebrændsel er påbegyndt.  
   Stk. 3. Besparelsen i drivhusgasemissioner skal beregnes i overensstemmelse med reglerne i ka-
pitel 9 i Håndbogen. 
   Stk. 4. Anlæg med en samlet indfyret termisk effekt på under 20 MW for faste biomassebrænds-
ler og på under 2 MW for gasformige biomassebrændsler, samt opgraderingsanlæg med en kapa-
citet på under 200 m3 metan pr. time, er ikke omfattet af krav om opfyldelse af kriterier for be-
sparelse af drivhusgasemissioner.  
   Stk. 5. Elektricitet, opvarmning, køling og brændsler, der produceres ved anvendelse af hushold-
nings- eller husholdningslignende affald, er ikke omfattet af krav om opfyldelse af kriterier for be-
sparelse af drivhusgasemissioner. 
 
Biomassebrændsler produceret af biomasse fra skov og restprodukter fra træindustri samt træbio-
masse fra ikkeskov 
   § 20. En virksomhed, der anvender biomassebrændsler, jf. § 10, til produktion af elektricitet, 
varme eller køling, til energiformål i virksomheder eller importerer eller producerer træpiller, træ-
briketter eller brænde skal opfylde følgende  besparelse af drivhusgasemissioner set i forhold til 
EU’s fossile reference, jf. dog stk. 3 og 4: 
1) Mindst 75 pct. frem til og med den 31. december 2024. 
2) Mindst 80 pct. fra den 1. januar 2025. 
3) Mindst 83 pct. fra 1. januar 2028.  
   Stk. 2. Besparelsen i drivhusgasemissionerne skal beregnes i overensstemmelse med reglerne i 
kapitel 9 i Håndbogen.     
   Stk. 3. For anlæg med en kapacitet på 5 megawatt eller derover og for årlig import eller produk-
tion af mindst 20.000 tons træpiller gælder kravene i stk. 1 frem til 29. juni 2023.  Fra 30. juni 
2023 gælder kravene i stk. 1 for anlæg med en kapacitet på 2,5 megawatt eller derover og for årlig 
import eller produktion af mindst 5.000 tons træpiller, træbriketter eller brænde.   
    
Flydende biobrændsler 
   § 21. En virksomhed, der anvender flydende biobrændsler til produktion af elektricitet, opvarm-
ning eller køling, skal opfylde følgende  besparelse af drivhusgasemissioner set i forhold til EU’s 
fossile reference: 
1) Mindst 50 pct. for flydende biobrændsler, der er produceret i anlæg, der var sat i drift senest 
den 5. oktober 2015, 
2) mindst 60 pct. for flydende biobrændsler, der er produceret i anlæg, der er sat i drift fra den 6. 
oktober 2015 og indtil den 31. december 2020, og  
3) mindst 65 pct. for flydende biobrændsler, der er produceret i anlæg, der sættes i drift fra den 1. 
januar 2021.  
   Stk. 2. Besparelsen i drivhusgasemissionerne skal beregnes i overensstemmelse med reglerne i 
kapitel 9 i Håndbogen.   
   Stk. 3. Et anlæg anses for at være sat i drift, hvis den fysiske produktion af flydende biobrænds-
ler er påbegyndt. 
  
Kapitel 4 
Indberetning og dokumentation for overholdelse af bæredygtighedskriterier og kriterier for bespa-
relse af drivhusgasemissioner m.v. 
 
Indberetning af oplysninger om geografisk oprindelse og type af biomasse 
§ 22. En virksomhed, der anvender flydende biobrændsler, biomassebrændsler eller gasformige 
biomassebrændsler jf. § 11, bortset fra biogas, til at producere elektricitet, varme, køling eller 
brændsler eller til energiformål i virksomheder eller som importerer eller producerer træpiller, 
brænde eller briketter, skal årligt og inden den 15. marts indsende oplysninger til Energistyrelsen 
om geografisk oprindelse og typer af råprodukter anvendt til fremstillingen af biomassebrændsler 
og flydende biobrændsler det foregående kalenderår.  
   Stk. 2. En virksomhed, der anvender biogas, bortset fra forgasningsgas, skal årligt og inden den 
1. september indsende de i stk. 1  nævnte oplysninger til Energistyrelsen. 
    Stk. 3. Kommunalt fast affald er undtaget fra kravet om dokumentation for biomassens geogra-
fiske oprindelse. 
    Stk. 4. Oplysninger om geografisk oprindelse og typen af biomasse jf. stk. 1 og stk. 2, skal offent-
liggøres enten på virksomhedens hjemmeside eller på Energistyrelsen hjemmeside. Energistyrel-
sen beslutter, om oplysningerne skal offentliggøres på virksomhedens hjemmeside, på Energisty-
relsens hjemmeside eller begge steder.   
 
Indberetning af oplysninger om opfyldelse af kriterier for bæredygtighed og drivhusgasemissions-
besparelser 
§ 23.  En virksomhed, der anvender flydende biobrændsler eller biomassebrændsler til produktion 
af elektricitet, varme, køling, brændsler eller til energiformål i virksomheden, eller som importerer 
eller producerer træpiller, træbriketter eller brænde, skal årligt og inden den 15. marts indsende 
dokumenterede oplysninger til Energistyrelsen om, hvordan virksomheden det foregående kalen-
derår har overholdt krav om opfyldelse af bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af    
drivhusgasemissioner i henhold til kapitel 2 og 3. Oplysningerne skal inden indberetning være ve-
rificeret af en 3. part, jf. § 24. 
    Stk. 2. En virksomhed, der anvender biogas, bortset fra forgasningsgas, skal årligt og inden den 
1. september indsende de i stk. 1 angivne oplysninger. 
    Stk. 3. Virksomheden skal anvende et massebalancesystem, som det fremgår af Håndbogen. 
   Stk. 4. Ved beregning af besparelse af drivhusgasemissioner skal virksomheden anvende de op-
gørelsesmetoder, der er beskrevet i Håndbogens kapitel 9.  
   Stk. 5. Virksomheden skal efter anmodning endvidere stille de data, der er anvendt til at udar-
bejde oplysningerne, til rådighed for Energistyrelsen.  
 
Uafhængig kontrol  
   § 24. Virksomheden skal overfor Energistyrelsen dokumentere, at der er etableret en forudgå-
ende uafhængig kontrol (verifikation) af de oplysninger, den forelægger for Energistyrelsen i hen-
hold til § 23, og at denne kontrol er af en tilstrækkelig standard.  
   Stk. 2. Den uafhængige kontrol skal bekræfte, at de systemer, der anvendes af de økonomiske 
aktører er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel, herunder at materialer ikke bevidst ændres 
eller kasseres, så partiet eller en del deraf kan blive til affald eller et restprodukt.  
 
Krav til verifikatorer 
   § 25. For at kunne udføre uafhængig kontrol af virksomheders overholdelse af bæredygtigheds-
kriterier for biomassebrændsler produceret af skovbiomasse, restprodukter fra træindustri eller  
træ fra ikkeskov, skal  en verifikator være akkrediteret til at udføre certificering efter:  
1) mindst én skovcertificeringsordning,  
2) mindst én certificeringsordning for biomasseproduktion, 
3) mindst en sporbarhedscertificeringsordning, 
4)  mindst én certificeringsordning for biomasse, f.eks. SBP og 
5) være godkendt af Europa-Kommissionen som overvågningsorgan (monitorering organisation) i 
henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om 
fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (EU’s tømmer-
forordning).  
   Stk. 2. Energistyrelsen fører på sin hjemmeside en liste over de ordninger, der kan danne kvalifi-
kationsgrundlag for verifikatorer.  
   Stk. 3. For at kunne udføre uafhængig kontrol af virksomheders overholdelse af bæredygtig-
hedskriterier for biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug 
 
Krav og retningslinjer i Håndbogen 
   § 26. Oplysninger og dokumentation, der rapporteres eller indberettes til Energistyrelsen i hen-
hold til §§ 22-25 skal udarbejdes i overensstemmelse med de krav og retningslinjer, der er fastsat i 
Håndbogen.    
Frivillige nationale eller internationale ordninger 
   § 27. Har Europa-Kommissionen i henhold til VE-direktivets artikel 30, stk. 4, 1. afsnit, 1. pkt., 
truffet afgørelse om, at en frivillig national eller international ordning (certificeringsordning), der    
fastsætter standarder for fremstilling af biomassebrændsler eller flydende biobrændsler, indehol-
der nøjagtige data om drivhusgasbesparelser med henblik på overholdelse af VE-direktivets krite-
rier i artikel 29, stk. 10, eller påviser, at partier af biomassebrændsler eller flydende biobrændsler 
overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 29, stk. 2-7, kan virksomheden bruge en sådan ord-
ning til at dokumentere opfyldelse af §§ 5-8 og 12 og 14. Verifikator skal dog fortsat bekræfte op-
lysningerne om de certificerede mængder og certificeringsorganet kan blive underlagt tilsyn jf. § 
29.  
Kapitel 5 
Digital kommunikation 
   § 28. Energistyrelsen kan forlange, at indberetninger, som virksomheder er forpligtet til at fore-
tage i medfør af denne bekendtgørelse eller af Håndbogen skal ske digitalt ved at anvende et af 
Energistyrelsen udarbejdet indberetningsskema, jf. dog stk. 2.  
   Stk. 2. Undtaget fra kravet i stk. 1 er juridiske enheder, der er fritaget for obligatorisk tilslutning 
til Digital Post efter bekendtgørelse om fritagelse af juridiske enheder med CVR-nummer, samt 
fysiske personer med erhvervsaktiviteter for tilslutning til Digital Post. 
 
Kapitel 6 
Tilsyn 
   § 29. Energistyrelsen eller den, som klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndiger hertil, 
fører tilsyn med virksomhedernes overholdelse af krav i denne bekendtgørelse og Håndbogen.  
    Stk. 2. Virksomhederne skal til en hver tid udlevere materiale til brug for Energistyrelsens tilsyn, 
der omfatter dokumentation af §§ 4-26. 
 
Kapitel 7 
Indhentelse af oplysninger om anvendelse og forbrug af energi fra vedvarende energikilder 
§ 30. Klima-, energi- og forsyningsministeren kan til sikring af Danmarks overholdelse af Europa-
Parlamentets og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen indhente 
nødvendige oplysninger hos enhver juridisk og fysisk person om forhold vedrørende anvendelse 
og forbrug af energi fra vedvarende energikilder. 
 
Kapitel 8 
Sanktioner  
    § 31. Med mindre højere straf er forskyldt efter anden lovgivning, straffes med bøde den, der 
1) undlader at efterkomme et eller flere af kriterierne for bæredygtighed i §§ 5-8 eller §§ 12-18,  
2) undlader at efterkomme et eller flere af kriterierne for besparelser af drivhusgasemissioner i §§ 
19-21, 
3) afgiver urigtige oplysninger eller undlader at afgive oplysninger i henhold til §§ 22-23, 
4) undlader at overholde krav til en uafhængig kontrol i henhold til § 24 eller §25 eller  
5) undlader at udlevere materiale til Energistyrelsen i henhold til § 29, stk. 2.     
   Stk. 2. Med bøde straffes den, der undlader at efterkomme påbud udstedt i henhold til § 71 i lov 
om fremme af vedvarende energi, herunder påbud om at berigtige et ulovligt forhold. 
   Stk. 3. Der kan pålægges selskaber m.v. (juridiske personer) strafansvar efter reglerne i straffelo-
vens 5. kapitel.  
 
Kapitel 9 
Ikrafttræden 
      § 32. Bekendtgørelsen træder i kraft den 30. juni 2021. 
       Stk. 2. Bekendtgørelse nr. 301 af 25. marts. 2015 om bæredygtig produktion af biogas ophæ-
ves.  
 
 
 Energistyrelsen, den XX. XX 2021 
 
/  
    
                 Bilag 1 
 
 
Liste over energiafgrøder 
 
Afgrøde 
 
Majs Kolber 
 
Helsæd1) 
 
Roer 
 
 
 Rod 
Korn 
 
 Kerner 
 
Helsæd 
 
Græs2) 
 
 
 Helsæd fra arealer i omdrift  
Kløvergræs3) 
 
 
 Helsæd fra ikke -økologiske arealer i omdrift  
Jordskokker  
 
 
 Rod 
 
 
1) Ved helsæd forstås en afgrøde, hvor hele planten høstes og benyttes samlet.   
2) Græs og kløvergræs fra flerårige arealer, dvs. arealer, der ikke har været pløjet op i 5 år, er undtaget.   
3) Kløvergræs fra økologiske arealer er undtaget.  
      
Side 1 af 158 
 For this document relevant passages are market with turquoise 
 
 
Bekendtgørelse om Håndbog om opfyldelse af bæredygtighedskrav og krav til 
reduktion af drivhusgasemissioner for biomassebrændsler til energiformål (HB 
2021)2 
 
    I medfør af § [56 c, stk. 1-3,] § 58 b, stk. 1, i lov om fremme af vedvarende energi, jf. lovbe-
kendtgørelse nr. 125 af 7. februar 2020, som ændret senest ved § 1 i lov nr. 738 af 30. maj 
2020, fastsættes efter bemyndigelse i henhold til § 4, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 1068 af 25. 
oktober 2019 om Energistyrelsens opgaver og beføjelser: 
    
   § 1. Hermed offentliggøres Håndbog om opfyldelse af bæredygtighedskrav og krav til reduk-
tion af drivhusgasemissioner for biomasse til energiformål, som angivet i bilag 1 til denne be-
kendtgørelse. 
 
 
    § 2. Bekendtgørelsen træder i kraft den 30. juni 2021. 
 
 
 
Energistyrelsen, den XX. XX 2021 
 
/  
 
 
 
 
 
  
 
2 Bekendtgørelsen gennemfører dele af Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2018/2001/EU af 11. december 2018 om 
fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (omarbejdning), EU-Tidende 2018, nr. L 328, side 82.    
Side 2 af 158 
 Bilag 1 
 
Håndbog om opfyldelse af 
bæredygtighedskrav og 
krav til reduktion af driv-
husgasemissioner for bio-
massebrændsler til energi-
formål.  
 
 
 
 
 
 
 
    
Side 3 af 158 
 Indhold 
1 Indledning.................................................................................................................................... 5  
 Baggrund ................................................................................................................................... 5  
 Sådan læses Håndbogen .......................................................................................................... 7  
2 Vejledning til definitioner og begreber ..................................................................................... 9  
 Definitioner og ordforklaringer ................................................................................................... 9  
3 Omfattede virksomheder og biomasser .................................................................................. 14  
3.1 Omfattede virksomheder - biomasse fra landbrug m.v. .......................................................... 14  
3.2 Omfattede virksomheder, der anvender træbiomasse ......................................................... 14 
3.3 Omfattede biomasser ........................................................................................................... 15 
4 Bæredygtighedskrav til biomasse fra landbrugsarealer ...................................................... 19  
 Biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug ..................................................... 19  
 Bæredygtighedskriterier for landbrugsbiomasse .................................................................. 20  
 Ekstra krav om begrænsning af brug af energiafgrøder til biogasproduktion  ..................... 21  
 Opfyldelse af krav til jordbundskvalitet og kulstofindhold i jord ............................................... 21  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 21  
 Verifikation ............................................................................................................................ 22  
 Opfyldelse af biodiversitetskrav og krav til beskyttelse af store kulstoflagre .......................... 22  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 23  
 Verifikation ............................................................................................................................ 24  
 Opfyldelse af særligt krav om begrænsning af energiafgrøder til biogas ................................ 25  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 25  
 Verifikation ............................................................................................................................ 25  
5 Bæredygtighedskrav til biomasse fra skov ........................................................................... 26  
 VE-direktivets bæredygtighedskrav til biomassebrændsler af biomasse fra skov .................. 26  
 Opfyldelse af VE-direktivets bæredygtighedskrav via lovgivning (a). ..................................... 27  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 29  
 Verifikation ............................................................................................................................ 30  
 Opfyldelse på skovkildeområdeniveau (b) .............................................................................. 30  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 32  
 Verifikation ............................................................................................................................ 32  
 Ekstra krav til skovbiomasse om beskyttelse af værdifulde områder og særlige arter ........... 33  
 Opfyldelse af det ekstra krav om beskyttelse af områder og arter ....................................... 34  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 35  
 Verifikation ............................................................................................................................ 35  
 VE-direktivets bæredygtighedskrav til arealanvendelse og LULUCF ..................................... 36  
 Opfyldelse af til arealanvendelse og LULUCF på nationalt niveau (a): ............................... 36  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 38  
 Verifikation ............................................................................................................................ 38  
 Opfyldelse af krav til arealanvendelse og LULUCF på skovkildeområdeniveau (b) ............ 39  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 40  
 Verifikation ............................................................................................................................ 40  
 Ekstra klimakrav til skovbiomasse om bevarelse af kulstoflagre ............................................ 40  
 Opfyldelse af det ekstra klimakrav til skovbiomasse ............................................................ 40     
Side 4 af 158 
 
 Dokumentation ..................................................................................................................... 41  
 Verifikation ............................................................................................................................ 42  
 Ekstra krav om 3. partsverifikation af skovbiomasse .............................................................. 42  
6 Krav til træbiomasse fra ikkeskov .......................................................................................... 44  
 Opfyldelse ............................................................................................................................. 44  
 Dokumentation ..................................................................................................................... 45  
 Verifikation ............................................................................................................................ 45  
7 Krav til restprodukter fra træindustri ..................................................................................... 47  
8 Krav til affald og restprodukter fra anden produktion mv. .................................................. 48  
9 Krav til reduktion af drivhusgasemissioner .......................................................................... 49  
 Krav til drivhusgasemissionsbesparelser ................................................................................ 49  
 Beregning af drivhusgasemissionsbesparelser ....................................................................... 49  
 Metode 1: Standardværdier .................................................................................................. 51  
 Metode 2: Faktiske værdier .................................................................................................. 52  
 Metode 3: Sum af faktorer .................................................................................................... 56  
 Biograce og andre beregningsværktøjer .............................................................................. 57  
 Beregning af drivhusgasemissioner for producenter og importører af træpiller ...................... 57  
 Beregning af emissioner for rester fra anden produktion og biomasse fra ikkeskov. ............. 58  
 Krav til verifikation af besparelser af drivhusgasemissioner ................................................... 58  
10 Krav om indberetning og verifikation ................................................................................... 59  
 VE-direktivets krav ................................................................................................................. 59  
 Det danske kontrolsystem ..................................................................................................... 59  
 Krav til verifikator ................................................................................................................... 60  
 Indhold i indberetningen for træbiomasse ............................................................................. 61  
 Indhold i indberetningen for biomasse fra landbrugsarealer ................................................. 63  
 Indberetningen .................................................................................................................... 64  
 Verifikatorerklæring ............................................................................................................ 65  
 Verifikationsrapport ............................................................................................................. 65  
 Indberetning af brug af energiafgrøder i støtteberettiget biogasproduktion .......................... 66  
 Indberetningsåret 1. august 2020 til 31. juli 2021 .............................................................. 66  
 Indberetningsåret 1. august 2021 til 31. juli 2022 og fremefter .......................................... 67  
 Erklæring af verifikator og verifikationsrapport ................................................................... 68  
 Virksomhedernes håndtering af dataindsamling, indberetning og kontrol ............................ 69  
 Verifikation af indberetningen ............................................................................................. 70  
 Dokumentation for overholdelse af massebalanceprincippet ................................................ 72  
 Hvad skal dokumenteres igennem værdikæden? .............................................................. 72  
 Hvordan kan partier blandes? ............................................................................................ 72  
11 Bilag A. Standardværdier for drivhusgasemissionsbesparelser ...................................... 77  
12 Bilag B. Beregning af faktisk drivhusgasemissionsbesparelse. ....................................... 90  
13 Bilag C. Disaggregerede standardværdier for drivhusgasemission. ............................. 112  
14 Bilag D. Standardværdier for drivhusgasemissioner ....................................................... 129  
15 Bilag E. Verifikators erklæring. ........................................................................................... 140  
16 Bilag F. Arealtyper og krav til biomasse fra landbrug ...................................................... 141  
 
     
Side 5 af 158 
 1 Indledning 
 Baggrund 
 
Danmark indfører med bekendtgørelse om bæredygtighed og reduktion af drivhusgasemissioner 
for biomassebrændsler og flydende biobrændsler til energiformål m.v.  samt denne håndbog  lovkrav 
til bæredygtighed af faste og gasformige biomassebrændsler.  
 
Bekendtgørelse om bæredygtighed og reduktion af drivhusgasemissioner for biomassebrændsler 
og flydende biobrændsler til energiformål m.v.  (Bekendtgørelsen) indeholder kravene i kort form. 
Håndbogen supplerer og uddyber kravene og vejleder om opfyldelse og dokumentation. Håndbo-
gen er juridisk set også en bekendtgørelse, men vil i det følgende blive benævnt ”Håndbogen”.  
 
Bekendtgørelsen og Håndbogen implementerer den politiske aftale  af 2. oktober 2020: Bæredyg-
tighedskrav til træbiomasse til energi . Bekendtgørelsen og Håndbogen implementerer desuden 
bæredygtighedskrav og krav om drivhusgasemissionsbesparelser, som fremgår af Europa-Parla-
mentet og Rådets direktiv 2018/2001/EU om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende 
energikilder3 (VE-direktivet).  
 
VE-direktivet indeholder obligatoriske bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhus-
gasemissioner for biomassebrændsler fra landbrug, skovbrug m.v., som anvendes til produktion af 
el, varme, køling eller brændsler i anlæg over en vis størrelse. Biomassebrændsler er brændsler, 
der er fremstillet af biomasse, f.eks. halm, flis, træpiller og biogas.  
 
Overholdelse af kriterierne i VE-direktivet er en betingelse for, at energi baseret på biomasse kan 
bidrage til opfyldelsen af Danmarks og EU's mål for andele af vedvarende energi og for fremover at 
kunne modtage støtte. For faste og gasformige biomassebrændsler angiver direktivets kriterier et 
minimumsniveau og de enkelte medlemslande har mulighed for at indføre yderligere krav. 
 
Den politiske aftale om bæredygtighedskrav til træbiomasse implementerer VE-direktivets kriterier 
og bygger videre på den brancheaftale, som Dansk Energi og Dansk Fjernvarme etablerede i 2014 
om bæredygtighed af træpiller og skovflis. Den politiske aftale går på nogle punkter videre end kri-
terierne i VE-direktivet og på andre punkter videre end kravene i brancheaftalen. Boks 1 nedenfor 
viser kravene i den politiske aftale, og på hvilke punkter aftalen går videre end kriterierne i VE-di-
rektivet og brancheaftalen. 
 
For biomasse fra landbrug implementeres VE-direktivets kriterier samt særligt krav til anvendelsen 
af energiafgrøder i biogasproduktionen. 
 
 
3 Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2018/2001/EU af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra ved-
varende energikilder (omarbejdning), EU-Tidende 2018, nr. L 328, side 82    
Side 6 af 158 
 Håndbogen beskriver kun kravene til faste og gasformige biomassebrændsler . Krav til biobrænd-
stoffer (flydende) er beskrevet andre steder4.  
 
 
4Bekendtgørelse om Håndbog om dokumentation for biobrændstoffers bæredygtighed (HB 2021).  
 Boks 1 
Politisk aftale om bæredygtighedskrav til træbiomasse af 2. oktober 2020 
Krav, der er mere ambitiøse end VE-direktivet, er markeret med fed.  
 Politisk aftale af 2. oktober 2020 VE-direktiv Brancheaftale 
Omfattede aktører:  Fra 2021 :  
 Alle el- og varmeanlæg over 5 MW,  
 Industrianlæg over 20 MW,  
 Importører og producenter af over 20.000 tons træpiller/år 
 
Fra 2023 :  
 Alle el- og varmeanlæg over 2,5 MW , 
 Industrianlæg over 2,5 MW . 
 Importører og producenter af over 5000 tons træpiller/år, 
brænde og briketter pr. år.  
 
Klima-, energi- og forsyningsministeren gives hjemmel til at sænke 
grænserne yderligere og dermed omfatte flere aktører fra 2025 efter 
forligskredsens accept . Omfatter nye an-
læg over 20 MW 
 
 
Ingen krav til træ-
piller, brænde og 
briketter til hus-
holdninger mv. Omfatter alle 
anlæg til el og 
varme, men kun 
anlæg over 20 
MW skulle do-
kumentere over-
holdelse. 
 
Ingen krav til in-
dustri og hus-
holdninger. 
Omfattede biomas-
ser:  Primære biomasse fra skove  
Rester fra træindustrien, 
Træbiomasse fra ikkeskov  
 Omfatter kun bio-
masse fra skov Omfatter bio-
masse fra skov 
og rester fra 
træindustri, men 
ikke biomasse 
fra ikke-skov. 
Bæredygtighedskrav  Krav om lovgivning eller systemer på kildeområdeniveau, der sikrer lovlig-
hed, genplantning, at udlagte naturbeskyttelsesområder beskyttes, at 
fældning tager hensyn til jordkvalitet og biodiversitet med det formål at mi-
nimere negative virkninger, samt at fældningen opretholder eller forbedrer 
skovens produktionskapacitet på lang sigt. 
  Krav om at særligt værdifulde områder identificeres og 
  beskyttes. Samt krav om hensyn til særlige arter.  
 Samme niveau af 
krav, dog ikke så 
præcise krav til 
biodiversitet. 
 
Har ikke sociale 
krav Samme niveau 
af krav  
 
 
 
Har sociale bæ-
redygtigheds-
krav 
Klimabæredygtighed 
- LULUCF og kulstof-
lagre 
Både krav i VE-direkti-
vet og ekstra dansk 
krav skal opfyldes.  
 
For VE-direktivet skal a 
opfyldes. Hvis ikke a 
kan opfyldes, kan b an-
vendes. 
 
For det ekstra dansk 
krav skal a, b eller c 
opfyldes Krav til klimabæredygtighed i VE-direktivet 
a) Landet eller den regionale organisation for økonomisk integration, hvor-
fra skovbiomasse stammer: 
    i) er part i Paris-aftalen  
ii) har forelagt et nationalt bestemt reduktionsmål (NDC) for FN, der 
medregner arealsektoren (LULUCF) eller  
iii) har love om at bevare/øge kulstoflagre og –dræn og det dokumente-
res, at emissioner fra LULUCF ikke overstiger optag  
  
b. Der er indført systemer på skovbrugets kildeområdeniveau for at sikre, 
at niveauet af kulstoflagre og -dræn i skovene opretholdes eller forbedres 
på lang sigt. 
 
Ekstra dansk krav til klimabæredygtighed, der skal bidrage til, at 
skovkulstoflagrene ikke går tilbage på kortere og mellemlang sigt (a, 
b eller c skal opfyldes): 
a. Det skal dokumenteres at skovkulstoflageret ikke går tilbage 
enten for i) oprindelseslandet ii) eller for kildeområdet 
b. Kildeområdet skal være skovcertificeret 
c. Kun restprodukter må anvendes   Samme krav til a 
og b 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Har ikke dette 
krav  
 Ingen krav til 
Parisaftale og 
LULUCF 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Har ikke dette 
krav 
CO2 besparelseskrav  Krav til CO 2-besparelse i produktionskæden sammenlignet med fossil 
energi:  
75 pct. fra 2021 og  
80 pct. fra 2025 og  
83 pct. fra 2028  
for omfattede aktører . 70 pct. for nye an-
læg fra 2021 
80 pct. for nye an-
læg fra 2026. Krav til alle an-
læg: 
72 pct. fra 2020 
og   
75 pct. fra 2024.  
Dokumentation og 
kontrol Krav om indberetning af biomasseforbrug, biomassetype og geografisk 
oprindelse, krav om dokumentation. Aktørerne kan bruge certificeringsord-
ninger som dokumentation. 
Verifikation af en 3. part.  Lignende krav, 
men kun for an-
læg over 20 MW 
og lavere krav til 
verifikation.  Lavere krav om 
dokumentation 
og kun for an-
læg over 20 
MW.  
    
Side 7 af 158 
  
Som det fremgår vedrører Håndbogen kun anvendelsen af biomasse til energiformål . De virksom-
heder, der stilles krav til, er derfor producenter, importører og forbrugere af biomassebrændsler til 
energiformål. Andre anvendelser af biomasse reguleres ikke. Princippet om kaskadeanvendelse, 
hvor træbiomasse anvendes til byggematerialer, møbler, andre trævarer og andre ”højere anven-
delser” før den resterende biomasse til sidst anvendes til energiformål, reguleres derfor ikke direkte 
med denne Håndbog. EU’s mål om cirkulær økonomi, herunder principperne for kaskade-anven-
delse bør dog fortsat tages i betragtning og EU’s affaldsrammedirektiv bør overholdes. Håndbogen 
understøtter dette gennem krav, der i et vist omfang begrænser, hvilke træbiomasser, der kan an-
vendes til energiformål i bestemte situationer.  
 
Kravene omfatter VE-direktivets kriterier samt visse ekstra ”danske” krav (uanset oprindelsesland 
for biomassen). De præcise krav afhænger af 
 
1) Ressourcen, dvs. om der er tale om biomasse fra landbrug, biomasse fra skovbrug, bio-
masse fra ikkeskov, affald etc.  
2) Formen, dvs. om der er tale om fast biomasse eller gas, samt af 
3) Energianvendelsen, dvs. om der produceres el, varme, køling eller brændsler, om der er 
tale om import eller produktion af træpiller eller om biomassebrændslet anvendes i virk-
somheder. 
 
Håndbogen tydeliggør og supplerer reglerne for, hvordan virksomheder kan leve op til kravene, 
samt hvilken dokumentation herfor, der skal foreligge. Håndbogen beskriver det danske, nationale 
system til kontrol af oplysningerne og indeholder krav til verifikation og til de verifikatorer, der får til 
opgave at verificere, at kravene er opfyldt. Håndbogen udgør samtidig en vejledning for virksomhe-
der og verifikatorer. Endelig beskriver Håndbogen, hvilke oplysninger virksomheder og verifikatorer 
skal indberette til Energistyrelsen og/eller offentliggøre. 
 
 Sådan læses Håndbogen 
 
Kapitel 2 gengiver, uddyber og supplerer definitioner fra lov om Fremme af Vedvarende Energi 
(VE-loven) og Bekendtgørelsen. Definitionen af ord og begreber, der er relevante for opfyldelse af 
kravene, fremgår af dette kapitel. 
 
Kapitel 3 beskriver hvilke virksomheder, der er omfattet, og hvilke biomasser, der er omfattet af 
hvilke krav, samt hvordan det afgøres, hvilken kategori en given biomasse tilhører.  
 
Kapitel 4 beskriver bæredygtighedskriterier for faste og gasformige biomassebrændsler produceret 
af biomasse fra landbrug . Kapitlet beskriver kravene i VE-direktivet og de udvalgte områder, hvor 
der er truffet dansk politisk beslutning om, at reglerne skal gå længere end VE-direktivet. Det frem-
går desuden, hvordan opfyldelsen af de samlede regler kan dokumenteres over for Energistyrel-
sen.    
    
Side 8 af 158 
 Kapitel 5 beskriver bæredygtighedskriterier for brændsler produceret af biomasse fra skov . Kapitlet 
beskriver de bæredygtighedskriterier, der følger af VE-direktivet, og de ekstra krav til hhv. biodiver-
sitet og klimabæredygtighed som følger af den politiske aftale. Kapitlet gengiver kravene og beskri-
ver for hvert krav, hvordan det opfyldes, hvordan opfyldelsen dokumenteres, samt hvordan verifika-
tor kan verificere, at kravet er opfyldt. 
 
Kapitel 6 beskriver kravene til træbiomasse fra ikkeskov , herunder krav om genetablering samt 
krav om risikovurdering og – minimering ift. naturværdier. Kapitlet beskriver, hvordan kravene op-
fyldes, og i hvilke situationer kravet om genetablering kan fraviges.  
 
Kapitel 7 beskriver de kravene til restprodukter fra træindustri, herunder særlige forhold som gæl-
der for denne biomassekategori, herunder at kravene kun skal dokumenteres opfyldt for 90 pct. af 
biomassen.  
 
Kapitel 8 beskriver krav til restprodukter fra anden produktion og til affald. Det fremgår her, at rest-
produkter skal opfylde krav om drivhusgasbesparelser og dokumentationskrav, mens affald kun 
skal opfylde krav om dokumentation for biomassetype.  
 
Kapitel 9 beskriver krav til reduktion af drivhusgasemissioner samt metoder til at opgøre besparel-
sen. Metoderne er identisk med metoderne i VE-direktivet, som giver mulighed for at anvende stan-
dardværdier, disaggregerede standardværdier eller faktiske værdier i opgørelsen af drivhusgasud-
ledningen. Udledningen ved brug af biomassebrændsler sammenlignes med VE-direktivets stan-
dardværdier for det fossile alternativ.  
 
Kapitel 10 beskriver kontrolsystemet herunder indberetningskrav, massebalanceprincippet og ge-
nerelle krav til verifikation, herunder verifikators erklæring og rapport. Kapitlet beskriver desuden 
hvilke krav verifikator skal opfylde.  
 
 
    
Side 9 af 158 
 2 Vejledning til definitioner og begreber 
 Definitioner og ordforklaringer 
 
Dette kapitel gengiver, uddyber og supplerer definitioner af ord og begreber, der er relevante for 
opfyldelse af kravene, inden for rammerne af definitionerne i VE-loven og Bekendtgørelsen.  
 
Affald: Ethvert stof eller enhver genstand, som indehaveren skiller sig af med eller agter eller er for-
pligtet til at skille sig af med, jf. art. 3, nr. 1 i direktiv 2008/98/EF, med undtagelse af stoffer, der er 
blevet bevidst ændret eller forurenet med henblik på at opfylde denne definition. Se også Træaf-
fald. 
 
Anden produktion : En produktionsproces, der ikke er drift af landbrugsarealer, skovbrug eller træin-
dustri. Omfatter blandt andet husdyrproduktion og spildevandsrensning. 
 
Biomasse:  Den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra 
landbrug, herunder vegetabilske og animalske stoffer, fra skov og tilknyttede erhvervsgrene, fiskeri 
og akvakultur, samt den bionedbrydelige del af affald, herunder industriaffald, og kommunalt affald 
af biologisk oprindelse.  
 
Biomasse fra landbrug : Biomasse som er produceret ved landbrugsdrift af dyrkede arealer. 
 
Biomasse fra skov: Biomasse, som er produceret ved skovbrug. Dette omfatter al træbiomasse fra 
arealer, der er defineret som ”skov” i nærværende Håndbog. 
 
Biomassebrændsel:  Gasformige og faste brændsler produceret af biomasse.  
 
Biobrændstof: Flydende brændstof til transport, som er produceret på grundlag af biomasse. 
 
Brændstofleverandør : En enhed, som leverer brændstof til markedet, og som er ansvarlig for ek-
spedition af brændstof gennem et punktafgiftsopkrævningssted, eller i tilfælde af elektricitet, eller 
hvor der ikke opkræves nogen afgift, eller hvor det er behørigt begrundet, enhver anden relevant 
enhed udpeget af en medlemsstat.  
 
Biomassebrændselsleverandør : En enhed, som leverer biomassebrændsler til markedet. 
 
Biogas: Gasformige brændsler produceret af biomasse. Dette omfatter både biogas produceret ved 
anaerob omsætning af organisk materiale og ved termisk forgasning af biomasse. 
 
Bioaffald: Bionedbrydeligt have- og parkaffald, mad- og køkkenaffald fra husholdninger, kontorer, 
restauranter, engrossalg, kantiner, cateringfirmaer og detailforretninger samt lignende affald fra fø-
devareforarbejdningsvirksomheder, jf. EU-direktiv 2018/851 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 
2008/98/EF.    
Side 10 af 158 
  
Certificeringsordning: En certificeringsordning er en national eller international ordning, som inde-
holder en række krav, som virksomheder, der opfylder kravene, kan vælge at lade sig certificere 
under. Certificeringen foretages af certificeringsorganer, der er akkrediteret til at udføre opgaven af 
en akkrediteringsorganisation.  
 
Drivhusgasemissioner:  Udledning af CO 2 (Kuldioxid), CH 4 (metan) og N 2O (lattergas), jf. VE-direk-
tivets bilag VI. Opgøres i CO 2-ækvivalenter, som skrives ”CO 2e”.  
 
Energiafgrøder til biogas : Afgrøder, der høstes årligt og er dyrket på landbrugsjord mhp. biogaspro-
duktion. Omfatter afgrøderne majs, roer, græs, kløvergræs, korn og jordskokker  jf. bilag 1. til Be-
kendtgørelsen.  
 
Energiafgrøder til andre formål : Afgrøder dyrket som en landbrugsaktivitet til anden energiproduk-
tion end biogas.  
 
EUTR -overvågningsorgan (Monitoring Organisation) : En organisation, som Europa-Kommissio-
nen, i hht. EU’s forordning 363/2012, har godkendt som såkaldt Overvågningsorgan (Monitoring 
Organisations) for EU’s Tømmerforordning (EUTR). Kan findes på https://ec.europa.eu/environ-
ment/forests/mos.htm.  
 
Faktisk værdi: Drivhusgasemissionsbesparelserne på visse eller samtlige trin i en specifik proces til 
produktion af biobrændstof, biobrændsler eller biomassebrændsler beregnet i overensstemmelse 
med den metode, der er fastlagt i  Bilag B. 
 
Flydende biobrændsler : Flydende brændsel til energiformål, bortset fra transport, herunder elektri-
citet og opvarmning og køling, fremstillet på grundlag af biomasse. 
 
Frivillig ordning : En certificeringsordning, (eng. ”Voluntary Scheme”) som mindst indeholder samme 
krav til bæredygtighed m.v., som VE-direktivets minimumskrav, og som Europa-Kommissionen har 
godkendt kan dokumentere overholdelse heraf. 
 
Første opsamlingspunkt for skovbiomasse : Det første opsamlingspunkt for skovbiomasse er det 
produktionssted, der først modtager biomassen efter den har forladt skoven, med henblik på forar-
bejdning eller videre salg.  
 
Genetablering af en skovbevoksning : Foryngelse af en skovbevoksning med naturlige midler (selv-
foryngelse) eller kunstige midler (plantning) efter at den forrige skovbevoksning er fjernet ved fæld-
ning eller som følge af naturlige årsager, herunder brand og storm.  
 
Genetablering af en bevoksning uden for skov (ikkeskov): Genetablering af en bevoksning uden for 
skov kan ske ved, at der kun sker beskæring eller stævning af buske eller træer, der vokser op 
igen eller ved, at nye træer eller buske plantes. Selvforyngelse er ikke genetablering af en bevoks-
ning uden for skove. 
    
Side 11 af 158 
 Geografisk oprindelse:  Det geografiske område hvor biomassen blev høstet. Kan angives som 
land, stat eller kildeområde. For lande større end 1,5 mio. km2 vil ”geografisk oprindelse” for nogle 
biomassetyper maksimalt kunne være en stat eller region i landet.  
 
Have/parkaffald : Træer, grene, hækafklip, blade, buske, blomster og ukrudt fra private haver, par-
ker, kirkegårde og offentlige anlæg. Omfatter have/parkaffald, som leveres til genbrugsstationer.  
 
Kildeområde (forsyningsområde) (eng: ”sourcing area”) : Geografisk afgrænset område, som råma-
terialer i form af biomasse stammer fra, hvorfra der er pålidelige og uafhængige oplysninger, og 
hvor forholdene er tilstrækkelig ensartede til, at risikoen i forbindelse med biomassens bæredygtig-
heds- og lovlighedskarakteristik kan vurderes. Definitionen kræver  
- at området, hvorfra biomassen er hentet, er geografisk afgrænset, kendt, og kan blive vist 
på et kort.  
- at den information, som er nødvendig for at kunne vurdere overholdelse af bæredygtig-
hedskriterierne er tilgængelig fra uafhængige offentlige eller private institutioner, som har 
kompetencen til at producere pålidelig information.  
- at forholdene i kildeområdet er tilstrækkelig ensartede kræver som minimum, at den 
samme lovgivning gælder i hele området. 
Kildeområder for skovbiomasse betegnes skovkildeområde  (eng: ”forest sourcing area”).  
 
Kulstoflager: Mængden af kulstof, som findes over og under jorden på et areal i form af levende og 
død biomasse. For træ opdeles kulstoflageret ofte i 5 puljer: Levende overjordisk biomasse (træer-
nes stammer og grene), levende underjordisk biomasse (træernes rødder), døde grene og stam-
mer, jordbundens lag af uomsat organisk materiale (døde blade og nåle) samt mineraljordens ind-
hold af organisk materiale.  
 
Kommunalt affald:  Blandet affald og særskilt indsamlet affald fra husholdninger, herunder papir og 
pap, glas, metal, plast, bioaffald, træ, tekstiler, emballage, affald af elektrisk og elektronisk udstyr, 
udtjente batterier og akkumulatorer samt storskrald, herunder madrasser og møbler, samt blandet 
affald og særskilt indsamlet affald fra andre kilder, når dette affald med hensyn til type og sammen-
sætning er sammenligneligt med affald fra husholdninger. Kommunalt affald omfatter ikke affald fra 
anden produktion, landbrug, skovbrug, fiskeri, septiktanke, spildevandsledninger og spildevandsbe-
handling, herunder spildevandsslam, udrangerede køretøjer eller bygge- og nedrivningsaffald. jf. 
EU-direktiv 2018/851 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2008/98/EF. 
 
Massebalancesystem:  Massebalancesystemet er et sporbarhedssystem (” chain of custody ”-sy-
stem), der sikrer, at der - selv om biomassepartier sammenblandes - er transparens om biomas-
sens bæredygtighedskarakteristika og drivhusgas-udledninger hele vejen igennem værdikæden – 
fra høst til slutanvendelse.  
 
Oprindelsesland : Det land, hvor biomassen er høstet. 
 
Plantage: En systematisk indrettet og plejet beplantning  med én eller få træarter.  
 
    
Side 12 af 158 
 Restprodukt:  Et stof, som ikke er det slutprodukt eller de slutprodukter, der er det primære formål 
med produktionsprocessen, og processen er ikke bevidst ændret for at producere det, jf. VE-direk-
tivet5. 
 
Restprodukter fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug : Restprodukter, som direkte genereres 
af landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, og som ikke omfatter restprodukter fra tilknyttede er-
hvervssektorer eller tilknyttet forarbejdning.  
 
Restprodukter fra skovbrug : Hugstrester i form af toppe, grene, bark og tyndingstræ, som opstår 
under produktion af gavntræ. Indbefatter ikke stubbe eller rødder. 
 
Restprodukter fra træindustri Rester fra træindustri, herunder savværker, møbelvirksomheder, 
samt snedker – og tømrervirksomheder, i form af f.eks. savsmuld, bark, kanter, afskær, høvlspå-
ner, savværksflis, industriflis og slibestøv.  
 
Råmateriale  Input materiale til en produktionsproces for biomassebrændsler 
 
Skov: Et areal på mere end 0,5 hektar med træer højere end 5 meter og en kronedækningsgrad på 
mere end 10 pct. eller med træer, som er i stand til at nå disse grænseværdier på stedet, dog ikke 
jord, der overvejende er under landbrugs- eller urban arealanvendelse, jf. FAO6s definition af skov. 
Som skov regnes desuden områder, der af den kompetente myndighed i landet er defineret som 
skov. I Danmark anses således blandt andet træbevoksede arealer, der er pålagt fredsskovspligt, 
for skov. Dette gælder også, når de er mindre end 0,5 hektar og når de indeholder skovlysninger, 
der ikke er træbevoksede.   
 
Skovcertificeringsordning (Eng: Forest Management Certification): En certificeringsordning, der in-
deholder en standard for skovforvaltning, som tager bestemte hensyn til produktion, natur og miljø, 
og som skovens ejer eller forvalter forpligter sig til at følge. 
 
Skovstatistik: En opgørelse af et land eller et områdes skovressourcer, herunder skovareal, kulstof-
lager i levende og død biomasse over og evt. under jorden, lavet af en sagkyndig institution. 
 
Sporbarhedscertificering: Certificering af systemer til at viderebringe oplysninger i produktionskæ-
den om biomassens oprindelse og bæredygtighedskarakteristika, som sikrer at massebalanceprin-
cippet er overholdt, og at output-biomassens karakteristika dokumenteret er i overensstemmelse 
med tilsvarende input. 
 
Stammetræ: Omfatter stammen af hele fældede træer. Kategorien omfatter træ aflagt som stam-
mer herunder både såkaldt ”high value stemwood” og ”low grade stemwood”. 
 
Standardværdi: En værdi, der bygger på en typisk værdi ved anvendelsen af forudfastsatte fakto-
rer, og som under omstændigheder, der specificeres i denne Håndbog, kan anvendes i stedet for 
en faktisk værdi.  
 
5 Definitionen af ”restprodukt” i VE-direktivet adskiller sig fra affaldsdirektivet, som ikke skelner mellem ”affald” og ”restpro-
dukt”. Denne forskel fritager ikke ”restprodukter” for at overholde affaldslovgivningen.  
6 Food and Agriculture Organization    
Side 13 af 158 
  
Styringssystem: Et styringssystem betyder et informationsstyringssystem, der drives af en økono-
misk operatør for at demonstrere, at biomasseindkøb er i overensstemmelse med bæredygtigheds-
kriterierne på skovbrugets kildeområdeniveau i VE-direktivets art. 29, stk. 6, litra b og 29, stk. 7, 
litra b. Systemet skal omfatte alle kriterier og henviser til de informationskilder, der kontrolleres for 
at demonstrere overensstemmelse. Derudover kan der anvendes et beslutningstræ, der hjælper 
med vurderingen af de tilgængelige oplysninger. Systemet sikrer, at oplysninger, der er nødven-
dige for at demonstrere overensstemmelse, indsamles, verificeres, vurderes og holdes lagret af 
den økonomiske operatør. Systemet skal være nøjagtigt, pålideligt og beskyttet mod svindel herun-
der verifikation, der sikrer, at materialer ikke med vilje modificeres eller kasseres, så forsendelser 
eller en del deraf kan blive spild eller rest (VE-direktivet art. 30, stk.3). 
 
Træaffald: Træ, som har været anvendt til et andet formål, f.eks. vinduer eller gulvbrædder, og som 
nu kasseres (tertiær biomasse), samt have/parkaffald, og træ fra rydning af arealer til ny infrastruk-
tur og bebyggelse.   
 
Træbiomasse: Al biomasse, der kan karakteriseres som ”træ”, herunder træbiomasse fra skov, , 
affald og restprodukter fra træindustri, træaffald, træ fra ikkeskov samt affald og restprodukter fra 
anden produktion.   
 
Træ fra ikkeskov: Træ fra ikkeskov er træ, som stammer fra træbevoksede arealer uden for skov-
områder f.eks. levende hegn og andre små træbevoksede arealer i det åbne land, og som ikke 
passer i andre kategorier jf. kategoriseringen af biomasse i afsnit 3. 
 
Typisk værdi: Et skøn over drivhusgasemissioner og drivhusgasbesparelser for en bestemt produk-
tionsvej for biomassebrændsler, der er repræsentativ for forbruget i EU. 
 
Verifikation. Når en kvalificeret 3. part, en verifikator, undersøger og bekræfter, at krav er overholdt, 
og at dokumentationen herfor er tilstrækkelig. Verifikation og krav til verifikator beskrives nærmere i 
kapitel 10. 
 
    
Side 14 af 158 
 3 Omfattede virksomheder og biomasser 
 Omfattede virksomheder - biomasse fra landbrug m.v. 
 
Som det fremgår af Bekendtgørelsen skal nedenfor angivne virksomheder overholde krav til bære-
dygtighed og til besparelse af drivhusgasemissioner når der anvendes biomasse fra landbrugsare-
aler. Kravene om drivhusgasemissioner gælder ligeledes for nedenfor angivne virksomheder der 
anvender affald og restprodukter fra anden produktion (undtagen fra træindustrien).  
 
Fra den 30. juni 2021  skal ejere af værker/anlæg, der anvender biomassebrændsler, sikre at 
brændslerne opfylder de krav, der beskrives i kapitel 2–4 og 8-10, når de anvendes eller produce-
res i nedenstående værker eller anlæg: 
 
1) værker, der leverer el, varme og/eller køling til kollektiv forsyning, når de biomassefyrede 
anlæg på én eller flere sammenhængende matrikler tilsammen har en indfyret termisk ka-
pacitet på 2 MW eller derover for gasformige brændsler og 20 MW eller derover for faste 
biomassebrændsler.  
 
2) anlæg der anvender gasformige biomassebrændsler, når anlæg på én flere sammenhæn-
gende matrikler har en kapacitet på 200 m3 metan pr. time eller derover.  
 
Drivhusgasemissionskravene gælder kun for anlæg der idriftsættes efter 1. januar 2021.   
 
  Omfattede virksomheder, der anvender træbiomasse 
 
Som det fremgår af Bekendtgørelsen skal nedenfor angivne virksomheder overholde krav til bære-
dygtighed og til besparelse af drivhusgasemissioner for træbiomasse herunder biomassebrændsler 
produceret af biomasse fra skov, af restprodukter fra træindustri og af træbiomasse fra ikkeskov. 
 
Fra den 30. juni 2021  skal ejere af værker/anlæg, der anvender biomassebrændsler, sikre at 
brændslerne opfylder de krav, der beskrives i kapitel 2-3 og 5-10, når de anvendes eller produce-
res i nedenstående værker eller anlæg.  
 
1. værker, der leverer el, varme og/eller køling til kollektiv forsyning, når de biomassefyrede 
anlæg på én eller flere sammenhængende matrikler tilsammen har en indfyret termisk ka-
pacitet på 2 MW eller derover for gasformige brændsler og 5 MW eller derover for faste 
biomassebrændsler. 
 
2. biomassefyrede anlæg, der leverer el, varme og/eller køling til energiformål i virksomheder, 
når anlæggene på én eller flere sammenhængende matrikler har en indfyret termisk kapa-
citet på 2 MW eller derover for gasformige biomassebrændsler og 20 MW eller derover for 
faste biomassebrændsler. 
    
Side 15 af 158 
 3. anlæg til produktion af gasformige biomassebrændsler, når anlæg på én flere sammen-
hængende matrikler har en kapacitet på 2 MW eller derover 
 
Producenter og importører af træpiller skal desuden opfylde kravene i kapitel 2-3 og 5-10, når de 
hhv.  
 
1. importerer 20.000 tons træpiller om året eller derover 
2. producerer over 20.000 tons træpiller om året eller derover  
 
Fra den 30. juni 2023  skal ejere af værker/anlæg, der anvender biomassebrændsler, sikre at 
brændslerne opfylder de krav, der beskrives i kapitel 2 – 10, når de anvendes eller produceres i ne-
denstående værker eller anlæg.  
 
1. værker, der leverer el, varme og/eller køling til kollektiv forsyning, når de anlæg, der anven-
der faste biomassebrændsler på én flere sammenhængende matrikler, tilsammen har en 
indfyret termisk kapacitet på 2,5 MW eller derover. 
 
2. biomassefyrede anlæg, der leverer el, varme og/eller køling til energiformål i virksomheder, 
når anlæg på en flere sammenhængende matrikler har en indfyret termisk kapacitet over 
2,5 MW eller derover. 
 
3. producenter og importører af træpiller, brænde og briketter, hvor den producerede eller im-
porterede mængde pr. år udgør 5.000 tons eller derover.  
 
De oven for angivne virksomheder står juridisk set til ansvar for overholdelse af kravene. For at 
kunne gøre dette, kan virksomhederne stille krav, herunder dokumentationskrav, til deres biomas-
seleverandører. Virksomhederne kan også indhente ekstern hjælp til indrapportering og dokumen-
tation, men dette ændrer ikke ansvarsforholdene.  
 
 Omfattede biomasser 
 
Forskellige kategorier af biomasse skal opfylde forskellige krav. Det er derfor nødvendigt at katego-
risere biomassen, før det kan afgøres, hvilke krav den skal opfylde.  
 
Kategorisering af biomassen fremgår af Figur 3.1. De krav, der stilles til hver kategori, fremgår af 
Tabel 3.1. Kravene til ”Træ fra ikkeskov” skal først opfyldes fra 1. januar 2022. 
 
Kategorierne ”Biomasse fra landbrug” og ”Biomasse fra skov” omfatter både primære produkter og 
restprodukter. Det er af flere grunde nødvendigt at skelne mellem primære produkter og restpro-
dukter:  
 
Biomasse fra landbrug: 
 Der stilles krav om bevarelse af jordkvalitet til affald- og restprodukter fra landbrugsarealer. 
Dette krav stilles ikke til primære produkter fra landbrugarealer.     
Side 16 af 158 
  Ved beregning af drivhusgasemissionsbesparelsen er det nødvendigt at skelne både mel-
lem de overordnede kategorier og mellem forskellige mere detaljerede biomassetyper for 
at kunne bruge en standardværdi for f.eks. ”restprodukter fra landbruget” eller for en be-
stemt type f.eks. ”majs”, ”gylle”, ”halm” m.v. 
 
Biomasse fra skov: 
 Det indgår i det ekstra klimakrav til skovbiomasse, at der i visse situationer kun må anven-
des restprodukter fra skovbrug. Der stilles i denne situation særlige krav til dokumentation.  
 Ved beregning af drivhusgasemissionsbesparelsen er det nødvendigt at skelne mellem pri-
mære produkter og restprodukter. Det er f.eks. nødvendigt for at afgøre hvilken standard-
værdi, der skal anvendes, om det f.eks. er ”træflis fra restprodukter fra skovbrug” eller ”træ-
flis fra stammetræ”.  
 I den årlige indberetning skal der ligeledes skelnes mellem restprodukter og stammer. 
 
 
 
 
Figur 3.1: Beslutningstræ til kategorisering af biomasseressourcerne. 
 
Som det fremgår af figur 3.1 stilles der bæredygtighedskrav til biomasse, herunder affald og rest-
produkter, der stammer fra landbrugsarealer. I denne sammenhæng er det vigtigt at bemærke, at 
eksempelvis husdyrgødning og dybstrøelse falder under kategorien ”affald og restprodukter fra an-
den produktion”, og at bæredygtighedskravene derfor ikke gælder for disse typer af biomasser.  
 
   
Side 17 af 158 
 De krav, de enkelte biomasser skal opfylde, fremgår af nedenstående Tabel 3.1.  
  
Tabel 3.1. 
Oversigt over 
krav til forskel-
lige biomasse-
kategorier. Bæredygtighedskrav til råmaterialer 
 
Krav til besparelser af drivhusgasemissioner  
 
Krav om 3. parts verifikation. Herunder ekstra 
krav om 3. parts verifikation af skovbiomasse 
frem til første opsamlingspunkt. 
Dokumentation for geografisk oprindelse.  
Dokumentation for biomassetype. 
 Krav til biomasse fra 
landbrug Krav til biomasse fra skov 
Ekstra krav om genetablering samt risi-
kominimering for biomasse fra ikkeskov 
 Krav til jordkvalitet.  
 
 Krav til arealer, biodiversitet 
og store kulstoflagre. 
 
Særligt krav om begræns-
ning af energiafgrøder til bio-
gas 
 
VE-direktivets krav om gen-
etablering, biodiversitet mv. 
 
Ekstra klimakrav til skovbio-
masse om bevarelse af kul-
stoflagre  
 
Ekstra bæredygtighedskrav 
til skovbiomasse om beskyt-
telse af værdifulde områder 
og hensyn til særlige arter  
Afsnit i Håndbo-
gen, der beskri-
ver kravet.  4.2 4.3 4.4 5.1  
5.5 5.6 5.4 6 9 10 
5.7 10 
Primær bio-
masse fra land-
brug  x E    x x x 
Affald og rest-
produkter fra 
landbrugsarea-
ler x x     x x x 
Biomasse fra 
skov  x E E  E E x 
Restprodukter 
fra træindustri   E    E E1 x 
Affald og rest-
produkter fra an-
den produktion      x x x 
Kommunalt fast 
affald og træaf-
fald      x x 
Træbiomasse 
fra ikkeskov    E E E E 
Note 1: Restprodukter fra træindustri er undtaget fra krav om 3. parts verifikation frem til første opsamlingspunkt for skovbio-
masse.  
Tabel 3.1.: Oversigt over krav til  forskellige biomassekategorier. Krav som følger af VE-direktivet 
markeres med ”x”.  Ekstra krav samt krav til ekstra kategorier af biomasse = ”E”.  
 
Kravene skal som hovedregel opfyldes for hele den anvendte, producerede eller importerede 
mængde af biomasse. For rester fra træindustri skal dog kun 90 pct. af de anvendte restprodukter 
opfylde bæredygtighedskrav til råmaterialer.  
    
Side 18 af 158 
 Importerede og nationalt producerede træpiller, træbriketter og brænde skal opfylde bæredygtig-
hedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner med mindre importøren eller pro-
ducenten kan dokumentere, at træpillerne, træbriketterne eller brændet ikke skal anvendes til at 
producere elektricitet eller varme. Hvor der således foreligger dokumentation for, at en specificeret 
mængde træpiller, brænde eller træbriketter vil blive anvendt til andet end energiformål, kan opfyl-
delse af bæredygtighedskrav m.v. undlades for den pågældende mængde. Dokumentation kan 
være i form af en tro- og loveerklæring fra køberen, om at denne ikke vil anvende biomassen til 
energiformål og ikke vil videresælge den.   
    
Side 19 af 158 
 4 Bæredygtighedskrav til biomasse fra land-
brugsarealer 
 Biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug 
 
Formål 
Biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, skal i overensstemmelse med art. 29, 
stk. 2-5, i VE-direktivet opfylde de i dette kapitel nævnte bæredygtighedskriterier for at minimere 
risikoen for, at der anvendes biomasse fra ikke-bæredygtig produktion. Opfyldelsen af kriterierne er 
i henhold til art. 29, stk. 1, en forudsætning for, at biomassebrændslet kan tages i betragtning i for-
hold til Danmarks bidrag til opfyldelse af VE-direktivets mål for andele af energi fra vedvarende 
energikilder af henholdsvis EU’s og Danmarks endelige bruttoenergiforbrug og for at kunne mod-
tage finansiel støtte. 
 
Størstedelen af kriterierne har ophæng i det foregående direktiv7, der fastsatte bæredygtighedskri-
terier for transportsektoren. Nogle af kriterierne er derfor knyttet op på den status udvalgte arealer 
havde på skæringsdatoen ”januar 2008”. 
 
Bæredygtighedskriterierne gælder for alle anlæg på 2 MW eller derover, der bruger gasformige bio-
massebrændsler, alle anlæg på 20 MW eller derover, der bruger faste biomassebrændsler og alle 
opgraderingsanlæg med en kapacitet på 200 m3 metan pr. time eller derover. Kriterierne er knyttet 
til de arealer, hvor den biomasse der anvendes i produktionen bliver produceret. Kriterierne skal 
sikre beskyttelse af tre aspekter: 
- Jordbundskvalitet og kulstofindhold i jord (a) 
- Biodiversitet (b) 
- Store kulstoflagre (c og d)  
 
Bæredygtighedskriterierne a - d anses som udgangspunkt for opfyldt, hvis biomassen er certificeret 
efter en frivillig ordning, f.eks. ISCC eller REDCert, der er godkendt af Europa-Kommissionen. Veri-
fikator eller tilsynsmyndighed kan dog fortsat udbede sig oplysninger om opfyldelsen og udføre 
stikprøvevis kontrol med opfyldelsen af kriterierne a - d.  
 
Hvis biomassen ikke er certificeret efter en EU-godkendt frivillig ordning, opfyldes kriterierne som 
bekrevet i de følgende afsnit 4.2 og 4.3. I en dansk kontekst vil kriterierne ofte være opfyldt gen-
nem allerede eksisterende lovgivning, der eksempelvis sikrer, at der ikke foregår intensiv land-
brugsdrift i naturbeskyttede områder. 
 
Ud over bæredygtighedskriterierne a – d, stilles der særlige krav til brugen af energiafgrøder i pro-
duktionen af støtteberettiget biogas som er produceret ved anaerob omsætning af organisk materi-
ale (se afsnit 4.1.2, samt 4.4). 
 
7 Europa-Parlamentet og Rådets direktiv (EU) 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedva-
rende energikilder    
Side 20 af 158 
 
 Bæredygtighedskriterier for landbrugsbiomasse 
De konkrete bæredygtighedskriterier fra VE-direktivet er beskrevet her. Hvordan kriterierne doku-
menteres efterlevet er uddybet i afsnit 4.2 og 4.3. 
 
a) Affald og restprodukter fra landbrugsarealer må kun tages i betragtning, hvis operatø-
rerne eller de nationale myndigheder har indført overvågnings- eller håndteringsplaner 
for at afhjælpe skadevirkningerne for jordbundens kvalitet og kulstofindholdet i jorden. 
b) Biomassebrændsler må ikke fremstilles af råmaterialer fra et areal med høj biodiversi-
tetsværdi. Dvs. et areal, der havde en af følgende statusser i januar 2008 eller derefter: 
i) primærskov og andre træbevoksede arealer, dvs. skov og andre træbevok-
sede arealer med hjemmehørende arter, hvor der ikke er noget klart synligt 
tegn på menneskelig aktivitet, og hvor de økologiske processer ikke er forstyr-
ret i væsentlig grad. 
ii) skov og andre træbevoksede arealer med høj biodiversitet, som er artsrige og 
ikke nedbrudte eller af den relevante kompetente myndighed er blevet udpeget 
som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at produktio-
nen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål 
iii) områder:  
- Der ved lov har fået status som naturbeskyttelsesområde, eller 
- Til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer 
eller arter, der er anerkendt i internationale aftaler eller er medtaget på li-
ster udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale 
Naturværnsunion. 
- Medmindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale ikke 
har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål. 
iv) Græsarealer med høj biodiversitet på over 1 ha, som er:  
- Naturlige, dvs. græsarealer, der ville forblive græsarealer uden menne-
skelig intervention, og som opretholder den naturlige artssammensætning 
og de økologiske kendetegn og processer, eller:  
- Ikkenaturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarea-
ler uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte 
og er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det do-
kumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres 
status som græsarealer med høj biodiversitet. 
c) Biomassebrændsler må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer der havde et stort 
kulstoflager i 2008. Dvs. arealer, der havde en af følgende statusser i januar 2008, 
men som ikke længere har denne status: 
i) vådområder, dvs. arealer, der permanent eller i en betydelig del af året 
er vanddækkede eller vandmættede. 
ii) sammenhængende arealer på over en ha bevokset med træer af en 
højde på over fem meter og med en kronedækningsgrad på mindst 30 
pct. eller med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten 
iii) arealer på over en ha bevokset med træer af en højde på over fem 
meter og med en kronedækningsgrad på mellem 10 pct. og 30 pct. el-
ler med træer, der kan nå disse tærskler på lokaliteten, medmindre det    
Side 21 af 158 
 dokumenteres, at arealets kulstoflager før og efter omlægning er såle-
des, at det ved anvendelse af metoden beskrevet i Håndbogens Bilag 
B vil opfylde kravene om drivhusgasemissionsbesparelser (se Hånd-
bogens kapitel 9). 
d) Biomassebrændsler må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer, der var tørvebunds-
arealer i januar 2008, medmindre det dokumenteres, at dyrkning og høst af dette rå-
materiale ikke indebærer afvanding af hidtil udrænet jord. 
 
 Ekstra krav om begrænsning af brug af energiafgrøder til biogasproduktion  
 
Der gælder et ekstra bæredygtighedskrav for støtteberettiget biogas i form af en begrænsning af 
brugen af energiafgrøder. Kravet har været gældende i Danmark siden 2015. De ekstra krav be-
skrevet i indeværende afsnit samt afsnit 4.4, gælder kun for biogas produceret ved anaerob om-
sætning af organisk materiale og ikke for biogas produceret ved termisk forgasning. 
 
I Bekendtgørelse om bæredygtighed og reduktion af drivhusgasemissioner for biomassebrændsler 
og flydende biobrændsler til energiformål m.v.  er der etableret et loft for, hvor meget energiafgrøder 
maksimalt må udgøre af det samlede biomasseinput i den støttede biogasproduktion. Frem til og 
med den 31. juli 2022 er grænsen på  12 pct. 
 
Energiafgrøder er i bilag 1 til Bekendtgørelsen defineret som: 
- Majs (kolber og helsæd8) 
- Korn (kerner og helsæd) 
- Roer (rod) 
- Græs og kløvergræs9 (helsæd fra arealer i omdrift) 
- Jordskokker (rod) 
 
Efterafgrøder er dog ikke omfattet af begrænsningen. Ved efterafgrøder forstås de typer af afgrø-
der, der etableres på marken mellem høst og såning af hovedafgrøder med det hovedformål at re-
ducere udvaskningen af kvælstof. 
 Opfyldelse af krav til jordbundskvalitet og kulstofindhold i jord 
 
Affalds- og restprodukter fra landbrugsarealer til energiformål må i henhold til direktivets artikel 29, 
stk. 2, kun tages i betragtning som VE, hvis operatørerne eller de nationale myndigheder har ind-
ført overvågnings- eller håndteringsplaner for at afhjælpe skadevirkningerne for jordbundens kvali-
tet og kulstofindholdet i jorden.  
 Dokumentation 
 
 
8 Ved helsæd forstås en afgrøde, hvor hele planten høstes og benyttes samlet  
9 Græs og kløvergræs fra flerårige arealer, dvs. arealer, der ikke har været pløjet op i mindst 5 år, er undtaget. Kløvergræs 
fra økologiske arealer er undtaget.    
Side 22 af 158 
 Virksomheden, der anvender biomassen, skal sikre, at der forelægger dokumentation for, at der er 
indført overvågnings- eller håndteringsplaner på bedrifts- eller leverandørniveau, for at afhjælpe 
skadevirkningerne på jordbundens kvalitet og kulstofindhold på de landbrugsarealer hvorfra af-
falds- eller restproduktet stammer.  
 
I Danmark anses kriteriet for opfyldt, hvis følgende fire punkter er overholdt: 
1) Der er indført planer til at håndtere kulstofindholdet i jorden, enten i form af: 
o Modeldata, der viser at kulstofindholdet i jorden er stabilt eller stigende i et mellem-
langt til langt tidsperspektiv, 
eller 
o Der henvises til konkrete praksisser, der fordrer dette, f.eks. reduceret pløjning el-
ler lignende, der er sværere at påvise kvantitativt. 
2) Gødningsregnskabet til Landbrugsstyrelsen er indberettet.  
3) Kravet om afgrødediversificering er overholdt, via indberetning i fællesskemaet til Land-
brugsstyrelsen.  
4) Forbuddet mod markafbrænding af halm er overholdt, iht. Miljøstyrelsens regler.  
 
Kravet i 1) kan overholdes ved at fremvise f.eks. markplaner i markstyringssystemer hvori jordens 
kulstofindhold overvåges. Der vil generelt være stor metodefrihed til overholdelse af kravet. Eksem-
pler på overholdelse kan være en henvisning til tilførsel af husdyrgødning og/eller at man har haft 
mellem/efterafgrøder på bedriften. Overholdelse kan også påvises i form af en fremskrivning, der 
viser udviklingen i kulstofindholdet i jorden over tid. 
 
Leverandøren erklærer på tro og love at alle fire punkter er overholdt på bedrifts- eller leverandør-
niveau, men kan ifm. stikprøvekontrol skulle fremlægge dokumentation. Stikprøvekontrol foretages 
af en verifikator (se afsnit 4.2.2), så dokumentationen skal opbevares på bedriften eller af leveran-
døren, så kontrollen kan gennemføres. 
 Verifikation 
 
Verifikator skal bekræfte, at der på bedrifts- eller leverandørniveau er indført systemer, der afhjæl-
per skadevirkningerne på jordkvaliteten og kulstoflageret i jorden jf. afsnit 4.2.1, og beskrive den 
fremlagte dokumentation herfor. Verifikators rolle afhænger af, om biomassen er certificeret, om 
dokumentationen består af en henvisning til national/regional lovgivning eller om informationen skal 
verificeres på aktørniveau.  
 
 
 Opfyldelse af biodiversitetskrav og krav til beskyttelse af store kulstoflagre 
 
Der stilles krav om at faste og gasformige biomassebrændsler, der produceres af biomasse fra 
landbrug, ikke må være fremstillet af biomasse fra arealer med høj biodiversitet eller arealer med 
store kulstoflagre. Dette gælder både primærprodukter, såvel som affald og restprodukter fra land-
brugsarealer. I enkelte tilfælde tillades det at biomassen kan anvendes, såfremt det påvises at pro-
duktionen og/eller høsten ikke er i strid med naturbeskyttelsesformålet i området. 
    
Side 23 af 158 
 Arealer med høj biodiversitet defineres i denne sammenhæng som de typer af arealer, der er listet i 
afsnit 4.1.1 punkt b (i – iv), og som havde en af de listede statusser i januar 2008 eller derefter, 
uanset om arealet har skiftet status siden. I Danmark vil disse områder som regel være underlagt 
en form for naturbeskyttelse, f.eks. Natura 2000-områder eller § 3-områder, mens anden lovgivning 
kan være relevant, hvis virksomheden importerer biomasse. 
 
Arealer med store kulstoflagre defineres i denne sammenhæng som de typer af arealer, der er li-
stet i afsnit 4.1.1, punkt c (i – iii) og punkt d. Biomasser der stammer fra disse arealer der havde 
store kulstoflagre i 2008, må som udgangspunkt ikke anvendes, hvis arealernes kulstoflager siden 
2008 har været i tilbagegang. Såfremt arealet ikke har ændret status siden 2008, er det tilladt at 
anvende biomasse herfra. For tørvebundsarealer gælder det særlige krav, at der ikke må anven-
des biomasse fra arealer der var tørvebundsarealer i 2008, med mindre dyrkning og høst af bio-
massen ikke har indebåret afvanding af hidtil udrænet jord. Områder med store kulstoflagre vil som 
regel i Danmark være underlagt naturbeskyttelse. 
 
 Dokumentation 
 
Såfremt biomassen ikke er certificeret gennem en godkendt frivillig ordning, skal virksomheden 
kunne fremvise følgende dokumentation: 
 
a) Dokumentation for biomassens oprindelsesland.  
b) Henvisning til de relevante love, som regulerer b), c) og/eller d) i afsnit 4.1.1 samt henvis-
ning til de myndigheder, der er ansvarlige for overvågning og håndhævelse af disse. 
 
I Danmark vil punkt b) ovenfor være efterlevet per automatik, da aktøren må antages at overholde 
Naturbeskyttelsesloven, Skovloven, og internationalt beskyttede områder, som f.eks. Natura 2000-
områder, som beskytter disse typer områder i Danmark.  
 
I fravær af b): 
 
- For biodiversitet: 
Dokumentation for, at landbrugsjorden i 2008 eller senere ikke har haft en eller flere af de 
nævnte statusser (i – iv) (dog punkt 1 og 2 nedenfor). 
1) I tilfælde hvor landbrugsjorden har/har haft de i punkt ii) eller iii) nr. 2 nævnte statusser, 
og der anvendes biomasse herfra, skal der forelægges dokumentation for at produktio-
nen på arealet ikke har forstyrret formålet med arealets naturbeskyttelse. 
2) I tilfælde hvor landbrugsjorden har/har haft den i punkt iv) nr. 2 nævnte status, og der 
anvendes biomasse herfra, skal der forelægges dokumentation for, at høst af biomas-
sen på arealet er nødvendig for at bevare arealets status.   
 
- For store kulstoflagre: 
Dokumentation for, at biomassen ikke stammer fra et areal der havde de i punkt c (i – iii) 
nævnte statusser i 2008, og hvor arealerne ikke længere har denne status, i form af 
1) Dokumentation for arealets status i januar 2008 
2) Dokumentation for arealets status på høsttidspunktet for den pågældende biomasse     
Side 24 af 158 
 Særligt for tørvebundsarealer: 
1) Dokumentation for om arealet var drænet i januar 2008 
2) Dokumentation for om arealet var drænet på høsttidspunktet for den pågældende bio-
masse. Såfremt arealet er blevet drænet, skal det yderligere dokumenteres, at dyrk-
ning og høst af den pågældende biomasse ikke er årsagen til dræningen. 
 
I Bilag F findes en tabeloversigt der viser hvornår ovenstående bæredygtighedskriterier overholdes 
alt efter hvilken arealtype biomassen stammer fra.  
 
Virksomheden skal forlange, at biomasseleverandørerne:  
 udarbejder, opdaterer, opbevarer og på verifikators eller Energistyrelsens forlangende ud-
leverer en liste over de bedrifter hvorfra biomassen stammer, på basis af hvilken, der kan 
laves stikprøvekontrol.  
 på forlangende kan fremlægge dokumentation fra den ansvarlige myndighed om, at høst af 
biomassen ikke er sket i naturbeskyttelsesområdet eller ikke strider mod beskyttelsesfor-
målet. 
 
 Verifikation 
 
Såfremt biomassen er certificeret, skal verifikator bekræfte, at hele biomassen er certificeret efter 
en af EU’s godkendte ordninger for landbrugsbiomasse. 
 
Såfremt biomassen ikke er certificeret gennem en frivillig ordning, skal verifikator bekræfte: 
 
1)   At der er fremlagt dokumentation for biomassens oprindelsesland 
2) At der er fremlagt dokumentation for at hensyn til opretholdelsen af arealets biodiversitet og 
kulstoflager er sikret gennem lovgivning. Verifikator kan gøre dette ved at sammenholde oplys-
ninger om lovgivning fra virksomheden med oplysninger på den kompetente nationale myndig-
heds hjemmeside. 
 
I fravær af 2) skal verifikator bekræfte: 
For biodiversitet: 
- At der er fremlagt dokumentation for, at landbrugsjorden ikke har en af de i i – iv nævnte 
statusser, eller 
- At der er fremlagt dokumentation for, at produktion eller høst af biomassen ikke har forstyr-
ret formålet med arealets naturbeskyttelse 
For store kulstoflagre: 
- At der er fremlagt dokumentation for arealets status i 2008 samt arealets status på høst-
tidspunktet, samt at kravet er overholdt 
Særligt for tørvebundsarealer: 
- At der er fremlagt dokumentation for, hvorvidt arealet var drænet i hhv. 2008 og på høst-
tidspunktet. Såfremt arealet er blevet drænet, skal verifikator bekræfte, at dette ikke skyl-
des dyrkning eller høst af den pågældende biomasse.  
    
Side 25 af 158 
 Til brug for verifikationen kan tabeloversigten i Bilag F anvendes. Tabellen viser et overblik over 
hvornår bæredygtighedskriterierne for hhv. biodiversitet, arealer med store kulstoflagre og tørve-
bundsarealer er opfyldt, fordelt på forskellige arealtyper. 
 Opfyldelse af særligt krav om begrænsning af energiafgrøder til biogas 
 
Som beskrevet i støttebekendtgørelserne10 til anvendelsen af biogas, skal støttemodtagere én 
gang årligt indberette oplysninger om type og vægt af den biomasse der er anvendt i produktionen i 
det foregående år. Såfremt den anvendte mængde energiafgrøder ikke overstiger grænsen på 12 
pct., jf. § 9, stk. 2, i Bekendtgørelsen, vil den anvendte biogas fortsat kunne modtage finansiel 
støtte. 
 
 Dokumentation 
 
Overholdelsen af energiafgrødegrænsen dokumenteres gennem følgende: 
- En årlig indberetning af typer og mængder af biomasser anvendt i biogasproduktionen.  
 
Til brug for periodisk kontrol skal tilskudsmodtageren opbevare følgende information: 
- En logbog, hvori typer og mængder af biomasser anvendt i biogasproduktionen registreres 
løbende  
 Verifikation 
 
Energistyrelsen kan kræve, at tilskudsmodtagere indsender en revisorerklæring. 
 
For anlæg med en kapacitet på 2 MW (eller 200 m3 metan pr. time) eller derover, skal verifikator 
konstatere om virksomhedens forbrug af energiafgrøder har opfyldt kravet om begrænset anven-
delse samt om de angivne mængder af anvendte energiafgrøder i produktionen er retvisende.  
 
 
10 Bekendtgørelse om pristillæg til elektricitet produceret ved anvendelse af biogas eller af forgasningsgas fremstillet ved 
biomasse (BEK nr 1627 af 27/12/2019) og Bekendtgørelse om pristillæg til opgraderet biogas leveret til et sammenkoblet 
gassystem og til renset biogas leveret til et bygasnet (BEK nr 1628 af 27/12/2019)     
Side 26 af 158 
 5 Bæredygtighedskrav til biomasse fra skov  
 VE-direktivets bæredygtighedskrav til biomassebrændsler af biomasse fra 
skov 
 
Faste og gasformige biomassebrændsler produceret af biomasse fra skov skal opfylde nedenstå-
ende kriterier for at minimere risikoen for, at der anvendes biomasse fra ikke-bæredygtig produk-
tion. Kravene følger af VE-direktivet (art. 29, stk. 6).  
 
Bæredygtighedskriterierne i - v anses for opfyldt, hvis biomassen er certificeret efter en frivillig ord-
ning, der er godkendt af Europa-Kommissionen. Verifikator eller tilsynsmyndighed kan dog fortsat 
udbede sig oplysninger om opfyldelsen af kriterierne i – v.  
 
Hvis biomassen ikke er certificeret efter en EU-godkendt frivillig ordning, opfyldes kriterierne som 
bekrevet i dette kapitel. 
  
Kravene kan opfyldes via lovgivning på nationalt niveau (a-niveau). Hvis den nødvendige doku-
mentation herfor ikke er tilgængelig, skal der i stedet være indført systemer til styring på skovkilde-
områdeniveau for at sikre at kravene opfyldes (b-niveau). Krav (i) om fældningens lovlighed  skal 
dog opfyldes på a-niveau. 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Der er krav om 
 
i. at fældningen er lovlig (kun a-niveau) 
ii. at skove genetableres på fældede arealer  
iii. at områder, der ved international eller national ret eller af den relevante kompetente 
myndighed er udlagt som naturbeskyttelsesområder, herunder vådområder og tørve-
moser, beskyttes  
iv. at fældningen udføres under hensyntagen til opretholdelsen af jordbundens kvalitet og 
biodiversiteten med det formål at minimere skadevirkninger og  
v. at fældningen opretholder eller forbedrer skovens produktionskapacitet på lang sigt  
 
Nogle krav, f.eks. i, ii og iii, vil således kunne være dækket af lovgivning, mens andre, f.eks.  iv og 
v, opfyldes via styringssystemer på kildeområdeniveau.   a-niveau:  Det land, hvor skovbiomasse blev fældet, har indført national eller regional lov-
givning, der finder anvendelse i fældningsområdet, samt overvågnings- og håndhævelses-
systemer, der sikrer, at kravet opfyldes,  
         
 b-niveau:  Der findes systemer til styring på skovkildeområdeniveau, der sikrer at kravet op-
fyldes. 
    
Side 27 af 158 
  
Opfyldelse af kravet på a-niveau kræver, at der findes lovgivning, der sikrer, at kravet er opfyldt. 
For alle krav gælder, at lovgivningen skal indeholde overvågnings- og håndhævelsesforpligtelser 
og angive en ansvarlig organisation herfor. Systemerne til overvågning og håndhævelse skal inde-
holde en risikobaseret kontrol; effektive, afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner; systemer 
til appel af afgørelser; og offentlig adgang til information. For alle krav gælder, at der ikke må fore-
ligge evidens fra nationale eller internationale regeringsinstitutioner for betydelig, systematisk og 
fortsat manglende håndhævelse.  
 
[beskrivelserne tilrettes evt., når Energistyrelsen har modtaget guideline fra EU-Kommissionen] 
 
 Opfyldelse af VE-direktivets bæredygtighedskrav via lovgivning (a). 
 
i. Fældningens lovlighed  
Dette kriterium anses for opfyldt, når kravene i EU's tømmerforordning11 er opfyldt. EU's tømmer-
forordning forpligter alle, der markedsfører træprodukter i EU, til ved hjælp af et Due Diligencesy-
stem at sikre, at der er ”ubetydelig risiko” for, at træet er fældet ulovligt.  
 
Ved køb af træprodukter produceret inden for det indre marked, er det sælger, dvs. producenten , 
der har pligt til at etablere et Due Diligencesystem. Såfremt der købes træprodukter importeret til 
det indre marked, er det importøren  i første led, der er forpligtet til at etablere et Due Diligencesy-
stem. 
 
Due Diligencesystemet omfatter tre trin, som tilpasses de konkrete forhold i produktionslandet: 
 
1. Indsamling af relevant information , f. eks. oprindelseslandets lovgivning og –håndhævelse, 
herunder adgang til hugstrettigheder, forekomst af væbnede konflikter, hjemmehørende folks 
rettigheder og forekomst af korruption  
2. Risikovurdering.  En systematisk gennemgang af forsyningskæden med henblik på at identifi-
cere, hvor og i givet fald hvordan der kan opstå risiko for, at forsyningskæden kan forurenes 
med ulovlig fældet træ 
3. Risikominimering.  Hvilke konkrete tiltag har virksomheden gennemført for at sikre sig, at der 
er ”ubetydelig risiko” for at træbiomassen eller dele heraf kan være ulovligt fældet. Hvis der 
ikke kan statueres ubetydelig risiko, skal virksomheden afstå fra at købe biomassen. 
 
Due Diligencesystemet skal være skriftligt, og dets anvendelse på alle importer og mængder skal 
være dokumenteret. Systemet skal evalueres mindst hvert år og revideres i forbindelse med leve-
randørskift. 
 
Forhandlere, der ikke selv har bragt varen på markedet, skal dokumentere af hvem de har købt va-
ren, og til hvem den er solgt. 
 
 
11 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om fastsættelse af krav 
til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning, https://ec.europa.eu/environment/forests/timber_regula-
tion.htm.     
Side 28 af 158 
 I nogle tilfælde er forholdene i oprindelseslandet meget komplicerede og det kan være vanskeligt, 
ved egen informationsindsamling og besøg i landet med tilstrækkelig sikkerhed at kunne udelukke 
risikoen for ulovligt træ. I sådanne tilfælde benytter visse virksomheder sig af tredjepartscertifice-
ring, idet certificeringsvirksomhederne ofte har førstehåndskendskab til de lokale forhold. Certifice-
ring anerkendes dog ikke uden videre som en opfyldelse af virksomhedens Due Diligenceforplig-
telse. Virksomheden skal således dokumentere en selvstændig vurdering af certificeringsvirksom-
hedens oplysninger. 
Europa-Kommissionen kan, i hht. EU’s forordning 363/2012, godkende såkaldte Overvågningsor-
ganer (Monitoring Organisations ), som stiller et Due Diligencesystem til rådighed for virksomheden 
og kontrollerer dets korrekte anvendelse. Europa-Kommissionens godkendelse baseres bl.a. på en 
granskning af ansøgers faglige kvalifikationer, kapacitet og fravær af interessekonflikter. Godken-
delsen af overvågningsorganet kan annulleres af Europa-Kommissionen.  
 
Der føres løbende kontrol med overvågningsorganerne af de kompetente myndigheder (EUTR-
myndigheden) i det land, hvor overvågningsorganet er registreret. Der skal gennemføres tilsyn 
mindst hvert andet år. Miljøstyrelsen er den kompetente myndighed i Danmark12.  
 
ii Genetablering 
Kravet om genetablering, herunder for eksempel naturlig foryngelse, af fældede skovarealer anses 
for opfyldt på a-niveau, hvis genetablering af fældede skovarealer er sikret gennem lovgivning i op-
rindelseslandet. Lovgivningen skal sikre, at arealet ikke overgår til anden anvendelse, og at primær 
skov ikke omdannes til plantage . Lovgivningen i oprindelseslandet skal gælde al skov i landet eller 
hele det relevante skovkildeområde.  
 
iii Beskyttelse af udpegede naturområder 
Kravet anses for opfyldt på a-niveau, hvis der findes nationalt eller internationalt udpegede natur-
beskyttelsesområder samt lovgivning, der beskytter disse områder. Kravet er også opfyldt, hvis kil-
deområdet hverken indeholder eller grænser op til nationalt eller internationalt udpegede naturbe-
skyttelsesområder.  
 
iv. Fældningen tager hensyn til opretholdelse af jordbundens kvalitet og biodiversiteten med det 
formål at minimere negative virkninger. 
Kravet anses for opfyldt på a-niveau, hvis der er lovgivning i oprindelseslandet, der på passende 
niveau regulerer opretholdelsen af jordbundens kvalitet og biodiversiteten. Lovene skal regulere, 
hvornår og hvordan fældning må foretages af hensyn til jordkvalitet og biodiversitet.  
Relevante love kan f.eks. indeholde regler om  
- at fjernelse af stubbe og rødder skal begrænses af hensyn til jordkvalitet eller biodiversitet 
- at fældning skal ske uden for yngletiden eller i en bestemt afstand til yngleområder af hensyn til 
biodiversiteten. 
 
v. Fældningen opretholder eller forbedrer skovenes produktionskapacitet på lang sigt 
 
1212 . http://eutr.dk/lovligt-trae/     
Side 29 af 158 
 Kravet anses for opfyldt på a-niveau, når der i oprindelseslandet er love om, at fældning skal ske 
således, at skovens langsigtede produktionskapacitet opretholdes eller forbedres, samt at disse 
love gælder i skovkildeområdet.  
Relevante love kan f.eks. indeholde regler om 
- at hugsten ikke må overstige tilvæksten, medmindre dette skyldes dokumenteret sygdom, storm-
fald eller anden udefra kommende hændelse.  
- at forvaltningen skal forebygge tab af næringsstoffer f.eks. ved at efterlade nåle og blade i sko-
ven.   
 Dokumentation  
Virksomheden skal kunne fremvise følgende dokumentation: 
 
 Dokumentation for, at hele biomassen er certificeret efter frivillige ordninger godkendt af 
Europa-Kommissionen 
 
Alternativt skal virksomheden kunne fremvise følgende dokumentation: 
 
 Beskrivelse af oprindelsesland og skovkildeområde.  
 Dokumentation for den risikovurdering eller det Due Diligencesystem, som giver ”ubetyde-
lig risiko” for ulovligt træ. 
 Angivelse på kort, om naturbeskyttelsesområder findes i, eller grænser op til, skovkildeom-
rådet (i og iv) 
 Henvisning til de relevante love, som regulerer i – v samt henvisning til de myndigheder, 
der er ansvarlige for overvågning og håndhævelse af disse.  
 En vurdering af, i hvilken udstrækning lovgivningen sikrer, at kravene i - v er opfyldt, og at 
oprindelseslandet håndhæver gældende regler. Hvis vurderingen viser, at der er risiko for 
at kravene ikke opfyldes eller reglerne ikke håndhæves, skal aktøren opfylde det relevante 
krav på skovkildeområdeniveau (b). 
 
Mulige informationskilder:  
 UN-FAO FAOLEX database of forest laws  
 Transparency International PCI, Rule of Law  
 Fragile States index 
 Preferred by Nature sourcing hub, https://preferredbynature.org/sourcinghub 
 International Union for Conservation of Nature (IUCN)s database  
 World Database on Protected Areas (WDPA) 
 UNEP-WCMC13 Country Overviews 
 UNEP-WCMC briefing notes on EUTR implementation 
 TREE (Timber Regulation Enforcement Exchange) 
 NGO-rapporter fra WWF, EIA, Earthsight 
 Commission Expert Group/Multi-Stakeholder Platform on Protecting and Restoring the 
World’s Forests, including the EU Timber Regulation and the FLEGT Regulation  (E03282) 
 De relevante nationale myndigheders hjemmesider 
 
 
13 www.unep-wcmc.org/featured-projects/eu-timber-regulation-and-flegt.    
Side 30 af 158 
 
 Verifikation  
Hvis hele biomassen er certificeret efter en godkendt frivillig ordning, skal verifikator ikke verificere 
at ovenstående krav i – v er opfyldt, men udelukkende bekræfte, at hele biomassen er certificeret 
efter EU-godkendte ordninger14. Hvis dette ikke er tilfældet, skal verifikator følge retningslinjerne 
nedenfor.  
 
Verifikator skal undersøge om dokumentation for oprindelsesland og skovkildeområde forefindes, 
og om skovkildeområdet er veldefineret og kortlagt. Verifikator skal desuden vurdere, om skovkil-
deområdet lever op til kravene om, at der for området forefindes pålidelige og uafhængige oplys-
ninger, og at forholdene er tilstrækkelig ensartede til, at risikoen i forbindelse med skovbiomassens 
bæredygtigheds- og lovlighedskarakteristik kan vurderes.  
 
Verifikator skal kontrollere, om kravene i – v er opfyldt enten via nationale love og håndhævelse (a) 
eller gennem systemer på skovkildeområdeniveau (b).  
 
For (a) skal verifikator for i – v kontrollere at: 
 at der er fremlagt dokumentation for fældningens lovlighed jf. 5.2.1 
 de love, der henvises til, gælder i skovkildeområdet 
 naturbeskyttelsesområder i – og grænsende op til - skovkildeområdet er korrekt angivet på 
kort 
 lovene indeholder bestemmelser, der sikrer, at det pågældende krav er opfyldt  
 at de ansvarlige myndigheder for håndhævelse er korrekt angivet og dækkende 
 Der foreligger en vurdering, der sandsynliggør, at lovgivningen sikrer lav risiko for, at kra-
vene i - v ikke er opfyldt 
 
Verifikator skal desuden bekræfte, at der ikke foreligger evidens for manglende håndhævelse af 
nogle af ovenstående love fra nationale eller internationale regeringsinstitutioner. 
 
Verifikator kan i sin kontrol sammenholde oplysninger om lovgivning fra virksomheden med oplys-
ninger fra ovenstående kilder og på den kompetente nationale myndigheds hjemmeside.  
 
 Opfyldelse på skovkildeområdeniveau (b) 
 
Frivillige ordninger, som er godkendt af Europa-Kommissionen, vil kunne anerkendes som doku-
mentation for, at ovenstående krav i – v er opfyldt. Alternativ dokumentation vil også kunne aner-
kendes, hvis den dokumenterer, at kriterierne er opfyldt, som bekrevet nedenfor. 
 
Opfyldelse af bæredygtighedskravene på b-niveau kræver, at de relevante virksomheder har sty-
ringssystemer, der  
- er i stand til at demonstrere, at alle krav er opfyldt 
- bruges til at indsamle, verificere, vurdere og gemme data 
- er nøjagtige, troværdige og beskyttede mod svindel 
- indeholder referencer til anvendte informationskilder 
 
 
14 Det forventes, at der vil kunne findes en liste over disse på Europa-Kommissionen hjemmeside.    
Side 31 af 158 
 i. Fældningens lovlighed  
Dette krav kan ikke opfyldes på skovkildeområdeniveau. EU's Tømmerforordning skal være opfyldt, 
jf. afsnit 5.2 ovenfor. 
 
ii Genetablering 
Kravet om genetablering, herunder for eksempel naturlig foryngelse, af fældede arealer betyder, at 
arealet ikke må overgå til anden anvendelse . Kravet skal opfyldes for selve det fældede areal og 
kan ikke opfyldes via ”erstatningsarealer” andre steder. På b-niveau kan kravet anses for opfyldt, 
når et styringssystem på skovkildeområdeniveau sikrer, at arealet er forynget med skov senest 3 år 
efter, at den forrige skovbevoksning er fjernet. Styringssystemet kan f.eks. sikre, at genetablering 
indgår som en betingelse i relevante leverandørkontrakter inklusive en opfølgende overvågning. 
Kravet kan også anses for opfyldt, hvis skoven er certificeret efter en skovcertificeringsordning, der 
sikrer genetablering. Genetablering kan fraviges, hvis det kan dokumenteres, at arealet er ryddet af 
biodiversitetshensyn.  
 
iii Beskyttelse af udpegede naturområder 
Kravet kan anses for opfyldt på b-niveau, når et styringssystem på skovkildeområdeniveau sikrer, 
at biomassen ikke stammer fra udpegede naturbeskyttelsesområder, eller at der findes dokumenta-
tion for, at høsten i naturbeskyttelsesområdet ikke strider mod beskyttelsesformålet i form af erklæ-
ring eller bestilling fra den kompetente myndighed. 
 
iv. Fældningen tager hensyn til opretholdelse af jordbundens kvalitet og biodiversiteten med det 
formål at minimere skadevirkninger. 
Kravet kan anses for opfyldt på b-niveau, når et styringssystem på skovkildeområdeniveau sikrer, 
at der er redegjort for risici for negative effekter på jordbundens kvalitet og biodiversiteten, så vidt 
muligt baseret på en risikovurdering foretaget af en uafhængig part, og at der er foretaget tiltag, der 
minimerer disse negative effekter. Redegørelsen skal indeholde angivelse af sårbare områder og 
retfærdiggøre, hvis der er fældet i disse. Den skal også demonstrere, at stubbe og rødder ikke fjer-
nes. De tiltag, der gøres for at undgå skadevirkninger kan være tiltag som følger Best Management 
Practises eller tiltag, der fremgår af relevante nationale skovstandarder f.eks: 
- at der ikke foretages dybdepløjning 
- at hugsten sker med metoder, der beskytter jordbunden  
- at høst foregår i sensommeren, hvor jorden er tør, eller om vinteren, når jorden er frossen  
- at der anvendes en fældningspraksis, der forebygger erosion 
- at hugst finder sted uden for yngletiden eller i en bestemt afstand til yngleområder, for ikke 
at skade ynglende arter 
- at livstræer efterlades 
- at der opretholdes eller opbygges et vist niveau af dødt ved  
- at der ikke drænes 
- at der ikke benyttes pesticider 
 
v. Fældningen opretholder eller forbedrer skovenes produktionskapacitet på lang sigt 
Kravet kan anses for opfyldt på b-niveau, når et styringssystem på skovkildeområdeniveau sikrer, 
at hugsten ikke overstiger skovenes årlige tilvækst i kildeområdet set over en periode på [5-10] år, 
medmindre dette skyldes dokumenteret sygdom, stormfald eller anden udefra kommende hæn-
delse, eller sker for at udjævne aldersklassefordelingen  eller af naturbeskyttelseshensyn.    
Side 32 af 158 
  
 Dokumentation  
 
Aktøren skal kunne dokumentere, at hele biomassen er certificeret efter frivillige ordninger god-
kendt af EU-Kommissionen. 
 
Alternativt skal aktøren: 
 sikre, at der foreligger en beskrivelse af og dokumentation for, at der findes et styringssy-
stem på skovområdeniveau, der sikrer at ovenstående krav i – v er opfyldt. 
 sikre, at der foreligger en beskrivelse af relevante risici af den skovforvaltning, de fæld-
ningsmetoder og de hensyn, der specifikt tages i skovkildeområdet for at sikre i – v. 
 sikre, at der foreligger angivelse af, hvorvidt skovkildeområderne indeholder eller grænser 
op til naturbeskyttelsesområder, dokumenteret med satellitfotos eller kort 
 sikre, at biomasseproducenten udarbejder, opdaterer, opbevarer og på verifikators eller 
tilsynsmyndighedens forlangende udleverer en liste over fældede arealer med tilhørende 
satellit- eller orthofotos før og efter, på basis af hvilken, der efterfølgende kan laves stikprø-
vekontrol i forhold til genetablering og andre krav.   
 at biomasseproducenterne på forlangende kan fremlægge dokumentation for at høst af 
skovbiomassen i et naturbeskyttelsesområde ikke strider mod beskyttelsesformålet (iv). 
Det kan være i form af en erklæring eller bestilling fra den ansvarlige myndighed eller en 
forvaltningsplan for et Natura 2000-område, hvoraf det fremgår at et område skal friholdes 
for den pågældende trævækst.  
 at biomasseproducenten på forlangende kan fremvise dokumentation, hvis der henvises til 
sygdom, stormfald eller anden udefra kommende hændelse. 
 
Mulige informationskilder: 
- Forvaltningsplaner 
- Arbejdsordrer 
- Hugstprotokoller 
- Hugsttilladelser, for eksempel tilladelser til tidsmæssigt afgrænset hugst over tilvækstni-
veauet for at udjævne aldersklassefordelingen i skove. 
- Kort 
- Satellit- eller orthofotos 
 
 Verifikation  
 
Hvis hele biomassen er certificeret efter en godkendt frivillig ordning, kan verifikator nøjes med at 
bekræfte, at hele biomassen er certificeret efter EU-godkendte ordninger. Hvis dette ikke er tilfæl-
det, skal verifikator følge retningslinjerne nedenfor for den del af biomassen, der ikke er certificeret 
efter en frivillig ordning.  
 
Verifikator skal undersøge om dokumentation for oprindelsesland og skovkildeområde forefindes, 
og om skovkildeområdet er veldefineret og kortlagt. Verifikator skal desuden vurdere, om skovkil-   
Side 33 af 158 
 deområdet lever op til kravene om, at der for området forefindes pålidelige og uafhængige oplys-
ninger, og at forholdene er tilstrækkelig ensartede til, at risikoen i forbindelse med skovbiomassens 
bæredygtigheds- og lovlighedskarakteristik kan vurderes.  
 
Verifikator skal kontrollere, om kravene i – v er opfyldt enten via nationale love (a) eller gennem sy-
stemer på skovkildeområdeniveau (b).  
 
For b skal verifikator bekræfte, at der er fremlagt beskrivelse af og dokumentation for, at der findes 
et styringssystem, der sikrer, at kravene i – v er opfyldt samt kontrollere at: 
 de styringssystemer for skovkildeområdeniveauet, der henvises til, sikrer opfyldelse af det 
pågældende krav  
 naturbeskyttelsesområder i skovkildeområdet, og grænsende op til kildeområdet, er korrekt 
angivet og dokumenteret med satellit-, orthofotos eller kort 
 der kan fremskaffes dokumentation for, at høst ikke strider mod beskyttelsesformålet, hvis 
skovbiomassen helt eller delvist stammer fra naturbeskyttelsesområder eller er ryddet af 
biodiversitetshensyn. Dokumentation kan være en erklæring fra den ansvarlige myndighed 
eller en skriftlig udtalelse fra en uafhængig sagkyndig. 
 
Verifikator skal sammenholde biomasseproducentens angivelser og fotos af, hvorvidt skovkildeom-
rådet indeholder udpegede naturområder med oplysninger herom på den kompetente nationale 
myndigheds hjemmeside, i International Union for Conservation of Nature (IUCN)s database eller i 
World Database on Protected Areas (WDPA). Hvis relevant skal verifikator desuden bekræfte, at 
styringssystemet sikrer, at der er dokumentation for, at fældningen ikke strider mod beskyttelses-
formålet.  
 
Certificeringsordninger, som ikke er godkendt af EU-Kommissionen, kan kun  anvendes som doku-
mentation for krav, hvis verifikator bekræfter, at den faktiske standard, som gælder i skovkildeom-
rådet, og det tilhørende kontrolsystem, udgør en tilstrækkelig dokumentation for, at det relevante 
krav er opfyldt. 
 
 Ekstra krav til skovbiomasse om beskyttelse af værdifulde områder og særlige arter  
 
Faste og gasformige biomassebrændsler produceret af biomasse fra skov skal uanset deres geo-
grafiske oprindelse, opfylde nedenstående ekstra bæredygtighedskrav for at minimere risikoen for, 
at der anvendes biomasse, der har haft negativ effekt på biodiversiteten m.v.: 
 
Forvaltningen af skoven skal sikre beskyttelse af biodiversitet, følsomme og bevaringsværdige om-
råder og særlige arter gennem:   
 
 identifikation af særligt følsomme områder eller områder, der er særligt bevaringsværdige, 
samt 
 beskyttelse af identificerede områder gennem forvaltning af skoven under hensyntagen til 
de udpegede følsomme og bevaringsværdige områder. 
    
Side 34 af 158 
 Områder kan være bevaringsværdige, hvis de har høj værdi for biodiversiteten, særlig landskabs-
mæssig værdi, indeholder kulturarv eller rummer særlige arter. Områder kan være særligt føl-
somme, hvis de beskytter mod erosion eller beskytter vandressourcer. Der skal tages forvaltnings-
mæssige hensyn, når der er risiko for en negativ påvirkning. 
 
”Særlige arter” er beskyttede arter eller arter, der fremgår af den danske rødliste over danske 
plante-, dyre- og svampearter, der er blevet vurderet til at være i risiko for at uddø, samt tilsvarende 
lister i andre lande. Disse rødlistearter er de kritisk truede (CR), truede (EN) eller sårbare (VU), jf. 
rødlistekategorierne15.  
 
 Opfyldelse af det ekstra krav om beskyttelse af områder og arter 
 
Det ekstra bæredygtighedskrav til skovbiomasse om beskyttelse af værdifulde områder og hensyn 
til særlige arter anses for opfyldt, når et styringssystem på skovkildeområdeniveau sikrer, at fæld-
ningsområdet inden hugst vurderes og gennemgås i felten af en sagkyndig person, og gennem-
gangen dokumenteres i kort og arbejdsbeskrivelser, der bruges af relevante parter, og som sikrer, 
at de identificerede værdier og arter beskyttes. 
 
Vurderingen skal anvende velegnede metoder, som f.eks. HCV-konceptet (High Conservation Va-
lue), eller tilsvarende, jf. informationskilderne nedenfor, Hvis det er muligt skal vurderingen tage ud-
gangspunkt i eksisterende kort over HCV-områder.  
 
Vurdering og gennemgang skal undersøge om området indeholder høj biodiversitet, egnede leve-
steder for, eller kendte forekomster af særlige arter, kulturarv, landskabelige eller andre værdier 
eller om området er særligt følsomt fordi det f.eks. beskytter vandressourcer eller beskytter mod 
jorderosion.   
 
Hvis der er tale om hugstområder, hvor det uden feltgennemgang med stor sikkerhed kan konsta-
teres, at de ikke vil indeholde høj biodiversitet eller andre af de ovenfor nævnte værdier, eller at 
værdierne med stor sikkerhed ikke skades af hugsten, kan dette begrundes skriftligt og feltgen-
nemgangen kan udelades.  
 
Mulige informationskilder: 
 
For Danmark:  
- Nøglebiotoper i skov16.  
- HCV-vejledningen til brug ved FSC-certificering af skov i Danmark17 
- Nøgle til bestemmelse af Naturmæssigt særlig værdifuld skov18 
 
15 https://bios.au.dk/forskningraadgivning/temasider/redlistframe/om-roedlisten/roedlistekategorierne/ 
16 https://naturstyrelsen.dk/publikationer/2008/dec/noeglebiotoper-i-skov  eller https://naturstyrelsen.dk/media/nst/67041/No-
eglebiotoper.pdf 
17 https://dk.fsc.org/preview.vejledning-til-identifikation-og-operationel-hndtering-af-hje-bevaringsvaerdier-hcver-i-dan-
mark.a-1431.pdf samt  https://dk.fsc.org/dk-dk/certificering/skovcertificering-fm/principper-og-kriterier 
18 https://mst.dk/service/publikationer/publikationsarkiv/2017/jun/noegle-til-kortlaegning-af-naturmaessigt-saerlig-vaerdifuld-
skov/    
Side 35 af 158 
 - Rødlisten19 
- Artsfredningsbekendtgørelsen20 
- Miljøportalen 
- Arter.dk 
- Katalog over mikrohabitater på træer21 
- Tinglysningsinformation 
 
Internationalt: 
- Guide for National Interpretations of High Conservation Values22. HCV Resource Network, 
2019. 
- Good practice guidelines for High Conservation Value assessments - A practical guide for  
practitioners and auditors23 
- Forestry and our cultural heritage24 
 Dokumentation  
 
Der skal foreligge en beskrivelse af, hvordan systemer på skovkildeområdeniveau sikrer, at kra-
vene er opfyldt. Hvis feltgennemgangen er udeladt, skal der foreligge en skriftlig begrundelse her-
for. Den anvendte sagkyndige persons navn og uddannelse samt de udarbejdede vurderinger, be-
grundelser, kort og arbejdsbeskrivelser skal kunne udleveres, hvis verifikator eller tilsynsmyndighe-
den forlanger dette. 
 
Certificeringssystemerne SBP, FSC-Forest Management og PEFC-Forest Management er eksem-
pler på styringssystemer på skovkildeområdeniveau, som vil kunne anerkendes som dokumenta-
tion for, at det ekstra bæredygtighedskrav for biomasse fra skov er opfyldt. Det vil dog altid være 
virksomhedens ansvar at sikre sig, at certificeringsordningen er tilstrækkelig i det konkrete tilfælde. 
FSC ”controlled wood” er ikke tilstrækkeligt.  
 Verifikation  
 
Verifikator skal i sin verifikationsrapport bekræfte, at kravet er opfyldt, og beskrive hvilken doku-
mentation bekræftelsen er baseret på. Hvis certificering indgår, skal verifikator angive, hvilke krav, 
kriterier og indikatorer i certificeringssystemet, der vurderes at sikre, at kravet er opfyldt.  
 
Verifikator skal foretage stikprøvekontrol af ovenstående og i den forbindelse efterspørge doku-
mentation for certificering eller navne på sagkyndige samt kort og arbejdsbeskrivelser m.v. Der skal 
foretages mindst én stikprøve pr. oprindelsesland. Verifikator skal i verifikationsrapporten beskrive 
resultatet af stikprøvekontrollen og angive, hvor stor en del af leverancerne stikprøverne dækker.  
 
 
19 https://mst.dk/natur-vand/natur/national-naturbeskyttelse/beskyttede-arter/roedlisten/ 
20 https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/1466 
21 https://naturstyrelsen.dk/publikationer/2017/mar/katalog-over-mikrohabitater-paa-traeer/ 
22 https://hcvnetwork.org/wp-content/uploads/2018/05/2019-HCV-National-Interpretation-Guide.pdf  
23 http://d2ouvy59p0dg6k.cloudfront.net/downloads/hcv_good_practice_final.pdf 
24 https://www.foresteurope.org/documentos/heritage.pdf    
Side 36 af 158 
 
 VE-direktivets bæredygtighedskrav til arealanvendelse og LULUCF  
 
Hvis hele biomassen er certificeret efter en godkendt frivillig ordning, kan verifikator nøjes med at 
bekræfte, at hele biomassen er certificeret efter EU-godkendte ordninger. Hvis dette ikke er tilfæl-
det, skal verifikator følge retningslinjerne i dette afsnit 5.5 for den del af biomassen, der ikke er cer-
tificeret efter en frivillig ordning.  
 
VE-direktivets art. 29, stk. 7 om faste og gasformige biomassebrændsler produceret af biomasse 
fra skov fastsætter nedenstående kriterier vedrørende arealanvendelse, ændret arealanvendelse 
og LULUCF: 
 
a) landet eller den regionale organisation for økonomisk integration, hvorfra skovbiomassen 
stammer  
 
i) er part i Parisaftalen og  
 
ii) har forelagt et nationalt bestemt bidrag (NDC - National Determined Contribution) for De 
Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som omfatter emissi-
oner og optag i landbrug, skovbrug og arealanvendelse, hvormed det sikres, at ændringer i 
kulstoflagrene i forbindelse med hugst af biomasse medregnes i landets forpligtelse til at 
mindske drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag,  
 
eller  
 
iii) har indført nationale eller regionale love i overensstemmelse med Parisaftalens art. 5, 
som finder anvendelse i fældningsområdet, med henblik på at bevare og øge kulstoflagre og 
-dræn, og det dokumenteres, at rapporterede emissioner fra LULUCF-sektoren ikke oversti-
ger optag  
 
b)  hvor den dokumentation, der er omhandlet i dette stykkes litra a), ikke er tilgængelig, skal 
der være indført systemer til styring på skovkildeområdeniveau for at sikre, at niveauet af 
kulstoflagre og -dræn i skovene opretholdes eller forbedres på lang sigt. 
 
 Opfyldelse af til arealanvendelse og LULUCF på nationalt niveau (a):  
 
Part i Parisaftalen (i) 
For at opfylde VE-direktivets kriterier vedrørende arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og 
skovbrug (LULUCF) på a-niveauet skal oprindelseslandet eller den regionale organisation for øko-
nomisk integration være part i Parisaftalen. Hvorvidt det er tilfældet, fremgår af FN’s liste over par-
ter i Parisaftalen25. Hvis det ikke fremgår af denne side, at oprindelseslandet har underskrevet Pa-
risaftalen, er kriteriet på a-niveau ikke opfyldt. 
 
NDC, som omfatter LULUCF (ii) 
 
25 https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XXVII-7-d&chapter=27&clang=_en     
Side 37 af 158 
 Kriterie a-ii om at oprindelseslandet skal have forelagt et nationalt bestemt bidrag (NDC) for FN’s 
klimakonvention, som omfatter emissioner og optag i landbrug, skovbrug og arealanvendelse kan 
verificeres via FN’s NDC register26. Heraf fremgår om landet har forelagt en NDC. Hvorvidt NDC’en 
omfatter emissioner og optag i landbrug, skovbrug og arealanvendelse fremgår af NDC’ens tekst.  
 
NDC’er kan være udformet på mange måder. Det er ikke nok, at LULUCF- eller AFOLU27-sektoren 
er nævnt i NDC’en, eller at det fremgår, at NDC’en dækker ”alle sektorer”. Hvis kriteriet skal være 
opfyldt, skal det eksplicit forklares i NDC’en, hvordan LULUCF-sektoren indgår i reduktionsforplig-
telsen, og at denne sektors emissioner og kulstofdræn medregnes i forhold til landets overordnede 
reduktionsmål.  
 
Love om at bevare og øge kulstoflagre og –dræn samt netto LULUCF-optag (iii) 
Kriterie a-iii om at oprindelseslandet har indført nationale eller regionale love i overensstemmelse 
med Parisaftalens art. 5 med henblik på at bevare og øge kulstoflagre og –dræn er opfyldt, hvis 
landet har love, der specifikt har til formål at bevare og øge skovkulstoflagre og –dræn, hvis lovene 
indeholder relevante tiltag, og hvis der findes en ansvarlig og troværdig organisation for overvåg-
ning og håndhævelse.  
 
Kriterie a-iii kræver desuden dokumentation for, at rapporterede emissioner fra LULUCF-sektoren 
ikke overstiger optag. Denne dokumentation kan i nogle tilfælde findes på FN’s hjemmeside28, hvor 
landespecifikke LULUCF-data kan fremsøges via ”flexible queries”. Tabel 5.1 nedenfor viser en 
oversigt over de sidste 10 års LULUCF-emissioner for Danmark samt gennemsnittet for de seneste 
5 og 10 år.  
 
Kriteriet om, at rapporterede emissioner fra LULUCF-sektoren ikke overstiger optag, anses for op-
fyldt, hvis den gennemsnitlige emission i de seneste 10 år er negativ. Negative emissioner svarer til 
optag. Som det ses af Tabel 5.1 opfylder Danmark ikke dette kriterium, da Danmark har en positiv 
gennemsnitsemission fra LULUCF-sektoren de seneste 10 år.  
 
 
 
26 https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/Pages/Home.aspx ,  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/Pages/LatestSubmi-
ssions.aspx  
27 AFOLU = Landbrug, skovbrug og arealanvendelse. AFOLU er landbrug + LULUCF-sektoren 
28 https://unfccc.int/process-and-meetings/transparency-and-reporting/greenhouse-gas-data/ghg-data-unfccc/ghg-data-from-
unfccc 
   
Side 38 af 158 
 Tabel 5.1: Danmarks netto-CO2-emisioner de seneste 10 år fra LULUCF-sektoren. 
 
Der skal desuden fremlægges dokumentation for, hvordan LULUCF-emissioner forventes at ud-
vikle sig i fremtiden. Hvis skovbrugssektoren29 forudses at blive en kilde til emissioner indenfor 10 
år under den eksisterende lovgivning, kan kravet ikke anses for opfyldt. For EU-lande fremgår de 
forventede fremtidige emissioner af de nationale ”Forest accounting plans”.  
 
Ikke alle lande opgør emissioner fra LULUCF-sektoren. Nogle opgør i stedet udledningen fra 
AFOLU-sektoren, der indeholder LULUCF-sektoren. Nogle rapporterer ikke deres emissioner såle-
des, at de kan fremsøges via ”flexible queries”. I så fald kan data evt. findes i de pågældende lan-
des nationale drivhusgasopgørelser. Disse kan fremsøges på UNFCCC’s hjemmeside30 under ”Re-
porting and review under the Convention”, hvor man kan vælge mellem: 
 
 National Communications and Biennial Update Reports - non-Annex I Parties 
 National Communications and Biennial Reports - Annex I Parties 
 Greenhouse Gas Inventories - Annex I Parties 
 
Ikke alle lande har fremskrivninger af, hvordan emissioner og optag fra skovsektoren forventes at 
udvikle sig i fremtiden.  
 
Hvis ovenfor nævnte data ikke kan findes, kan kriteriet a-iii ikke anses for opfyldt.  
 
 Dokumentation  
 
Virksomheder skal fremlægge følgende dokumentation: 
 
 For i: link til den relevante NDC på FN’s hjemmeside  
 For ii: beskrivelse af, hvor i NDC’en det fremgår, hvordan LULUCF-sektoren indgår i reduk-
tionsforpligtelsen, og at denne sektors emissioner og kulstofdræn medregnes i forhold til 
landets overordnede reduktionsmål. 
 For iii: henvisning/link til de nationale eller regionale love, der specifikt har til formål at be-
vare og øge skovkulstoflagre og –dræn, samt henvisning til den ansvarlige organisation for 
overvågning- og håndhævelse, samt henvisning/link til dokumentation for, at rapporterede 
emissioner fra LULUCF-sektoren ikke overstiger optag (10 års gennemsnit samt forvent-
ning for de kommende 10 år).  
 Verifikation  
 
Hvis hele biomassen er certificeret af en eller flere frivillige ordninger kan verifikator lægge til 
grund, at kravene a-i samt a-ii eller a-iii, der følger direkte af VE-direktivet, er dokumenteret opfyldt. 
Verifikator skal i så fald udelukkende bekræfte, at hele biomassen er omfattet af godkendte frivillige 
ordninger.  
 
 
29 LULUCF-sektor kategori 4A ”Forestry” 
30 https://unfccc.int/process-and-meetings#:0c4d2d14-7742-48fd-982e-d52b41b85bb0:f666393f-34f5-45d6-a44e-
8d03be236927:cc852874-8331-492c-a332-cc6313dec434     
Side 39 af 158 
  Alternativt skal verifikator bekræfte: 
 
 For i: at oprindelseslandet er part i Parisaftalen og optræder på FN’s liste. 
 For ii: at oprindelseslandet har en NDC, der indeholder LULUCF-sektoren, og at det heri 
forklares hvordan LULUCF-sektoren medregnes i forhold til landets reduktionsmål.  
 For iii: at der findes dokumentation for, at der findes nationale eller regionale love, der spe-
cifikt har til formål at bevare og øge skovkulstoflagre og –dræn, at der findes en ansvarlig 
organisation for overvågning- og håndhævelse, samt at rapporterede emissioner fra LU-
LUCF-sektoren ikke overstiger optag  
 
Verifikator skal i sin verifikationsrapport beskrive, hvad der ligger til grund for bekræftelsen. 
 
 Opfyldelse af krav til arealanvendelse og LULUCF på skovkildeområdeniveau (b)  
 
Når kriterierne for arealanvendelse og LULUCF ikke kan opfyldes på nationalt niveau (a) kan de i 
stedet opfyldes, hvis ”der er indført systemer til styring på skovkildeområdeniveau for at sikre, at 
niveauet af kulstoflagre og -dræn i skovene opretholdes eller forbedres på lang sigt”. 
 
En virksomhed kan opfylde dette krav ved at tilpasse eksisterende metoder til at vurdere udviklin-
gen i skovenes kulstoflager og –optag, f.eks. de der er udviklet i forbindelse med LULUCF-regule-
ringen, og anvende dem på sit skovkildeområde. Dette kræver, at virksomheden  
 
1. Definerer kildeområdet 
2. Definerer alle relevante kulstoflagre, dvs. over jorden, under jorden, dødt ved, skovbund og kul-
stof i jord 
3. Definerer en historisk referenceperiode, f.eks. 2000 - 2009 
4. Beskriver forvaltningspraksis i skoven i referenceperioden 
5. Kvantificerer kulstoflagre og kulstofoptag i skovkildeområdet i referenceperioden. 
6. Definerer tidsperioden for ”lang sigt” 
7. Beskriver forvaltningspraksis i skovkildeområdet i denne langsigtede tidsperiode 
8. Kvantificerer udviklingen i skovkulstoflagre og –optag i den langsigtede tidsperiode 
9. Sammenligner det gennemsnitlige skovkulstoflager og –optag i den fremtidige periode med det 
gennemsnitlige skovkulstoflager og –optag i referenceperioden. 
 
Hvis det gennemsnitlige skovkulstoflager og –optag i den fremtidige langsigtede periode er lig med 
eller større end det gennemsnitlige skovkulstoflager og –optag i referenceperioden er kravet op-
fyldt.  
 
Virksomheden skal desuden sikre sig, at skovene er underlagt passende forvaltningsplaner, som 
sikrer, at den forventede udvikling i skovkulstoflagre og –dræn finder sted.     
Side 40 af 158 
 
 Dokumentation  
 
Aktøren skal som dokumentation for opfyldelse af kravet om, at niveauet af kulstoflagre og –dræn 
opretholdes på lang sigt, kunne fremlægge det udarbejdede materiale i medfør af punkt 1 – 9 oven-
for. Aktøren skal desuden beskrive de forvaltningsplaner, som skovene er underlagt, og som sikrer, 
at den beskrevne udvikling i kulstoflagre og –dræn vil finde sted. 
 Verifikation  
 
Hvis biomassen er certificeret af en frivillig ordning kan verifikator lægge til grund, at kravet b, der 
følger direkte af VE-direktivet, er opfyldt.  
 
Hvis dette ikke er tilfældet skal verifikator bekræfte, at ovenstående dokumentation for opfyldelsen 
af kravet b er fremlagt. 
 
 Ekstra klimakrav til skovbiomasse om bevarelse af kulstoflagre 
 
Faste og gasformige biomassebrændsler produceret af biomasse fra skov skal uanset oprindelses-
land opfylde et ekstra klimakrav. Ifølge dette skal det dokumenteres, enten for oprindelseslandet (i) 
eller for skovkildeområdet (ii), at skovkulstoflageret ikke går tilbage på kortere og mellemlang sigt. 
Alternativt skal skovene i kildeområdet være skovcertificerede, eller der må kun anvendes restpro-
dukter fra skovbrug. 
 Opfyldelse af det ekstra klimakrav til skovbiomasse 
 
Det ekstra klimakrav kan altså opfyldes på en af tre måder: 
a) Det dokumenteres, enten for oprindelseslandet eller for skovkildeområdet, at skovkulstoflageret 
ikke er i tilbagegang.  
b) Skovene i kildeområdet er skovcertificerede.  
c) Der anvendes kun restprodukter. 
 
a) Skovkulstoflageret er ikke i tilbagegang 
To former for dokumentation for, at skovkulstoflageret ikke er i tilbagegang i oprindelseslandet eller 
skovkildeområdet kan anvendes: 
 en opgørelse i en skovstatistik af udviklingen af kulstofmængden i den stående vedmasse 
samt evt. i dødt ved, der viser, at skovkulstoflageret ikke er i tilbagegang 
 dokumentation for at LULUCF-udledninger fra skovbrugssektoren (Kategori 4A)  i oprindel-
seslandet ikke overstiger optag. 
 
Skovstatistik 
Dokumentationen kan være en national eller en regional skovstatistik eller en skovstatitik for skov-
kildeområdet lavet af en uafhængig sagkyndig, som viser, at kulstofindholdet i den stående ved-
masse (levende træer over jord) samt evt. i dødt ved i den seneste 5-årsperiode frem til seneste 
statistik-år ikke er faldet i forhold til det gennemsnitlige skovkulstoflager i den foregående 5-årsperi-   
Side 41 af 158 
 ode eller i forhold til perioden 2015 – 2020. Det er som minimum tilstrækkeligt, at statistikken inde-
holder data for den levende biomasse over jord  (stående vedmasse), men mængden af dødt ved  
kan inkluderes, såfremt der findes pålidelige data herfor.  
 
LULUCF-emissioner 
Kravet anses for opfyldt, hvis den gennemsnitlige nettoudledning fra skovbrugssektoren  (LULUCF-
kategori 4 A i indberetninger af nationale drivhusgasudledninger til FN’s Klimakonvention) set over 
de seneste 10 år er 0 eller negativ.  
 
b) Skovene i skovkildeområdet er skovcertificerede 
Det ekstra klimakrav kan også opfyldes ved at de skove, som skovbiomassen stammer fra, er 
skovcertificerede med FSC-Forest Management, PEFC-Forest Management eller tilsvarende skov-
certificeringssystem, der indeholder krav til den langsigtede forvaltning af skoven, som direkte eller 
indirekte bevarer eller øger skovens kulstoflager, og som skovejeren har forpligtet sig til at leve op 
til.  
 
c) Der anvendes kun restprodukter 
1. Det ekstra klimakrav til skovbiomasse kan også opfyldes ved at dokumentere, at der udeluk-
kende anvendes restprodukter fra skovbrug, dvs. hugstrester i form af toppe,grene bark og tyn-
dingstræ31, eksklusive stubbe og rødder. Et af følgende to krav skal konkret opfyldes, a eller b: 
a. Der anvendes ikke træ over 20 cm i diameter 
b. Mindre end 50 pct. af den solgte skovbiomasse fra kildeområdet afsættes direkte til energi-
formål.  
Undtagelser fra a. og b.: Situationer, hvor større skovområder dokumenteret er ramt af storm-
fald, brand eller er skadede af insekt- eller sygdomsangreb, samt tilfælde, hvor lovgivning kræ-
ver, at træ tages ud af skoven for f.eks. at undgå brand eller insektangreb. 
 Dokumentation 
 
For at skovkulstoflageret ikke er i tilbagegang 
Virksomheden skal kunne fremlægge en skovstatistik, der viser, at skovkulstoflageret i den levende 
biomasse samt evt. dødt ved ikke er i tilbagegang jf. ovenstående.  
 
Nationale skovstatistikker kan findes på FAO’s hjemmeside: fra-data.fao.org.  
 
For lande med et areal på over 1,5 mio. km2 i størrelse må den anvendte statistik højst være på re-
gionalt niveau, svarende til f.eks. en stat i USA. En skovstatistik for hele USA eller hele Rusland vil 
ikke kunne anvendes som dokumentation. Lande større end 1,5 mio. km2 er f.eks. Rusland, Ca-
nada, USA, Brasilien, Australien, DR Congo,  og Indonesien.  
 
Der er mulighed for at fremlægge en skovstatistik for skovkildeområdet i stedet for en national 
skovstatistik. Denne skal i så fald være lavet af en uafhængig sagkyndig. 
 
 
31 Herunder ammetræ    
Side 42 af 158 
 LULUCF-emissioner fra skovbrugssektoren  kan findes på UNFCCC’s hjemmeside under ”flexible 
queries” (kategori 4 A, ”total per category” eller ”carbon stock above ground”, net emissions/re-
movals, aggregate GHG, CO2e) for annex-1 lande eller i de nationale drivhusgasopgørelser for An-
nex-2 lande. 
 
For at skovene i skovkildeområdet er skovcertificerede 
Kravet kan dokumenteres opfyldt gennem en sporbarhedscertificering, der bekræfter, at skovene i 
skovkildeområdet er certificerede med FSC-Forest Management eller PEFC-Forest Management 
eller tilsvarende skovcertificeringsordning. For at opfylde dette, kan der ikke anvendes mixsystemer 
i leverandørkæden. SBP er ikke i sig selv tiltrækkeligt som dokumentation, da SBP ikke certificerer 
skovejerne, men biomasseproducenterne, som ikke i alle tilfælde har bestemmende indflydelse på 
skovenes drift på længere sigt.  
 
For at der kun bruges restprodukter 
 
Virksomheden skal kunne fremlægge dokumentation i form af fakturaer i det omfang, der anvendes 
restprodukter fra træindustri eller fra anden produktion.  
 
Virksomheden skal kunne fremlægge dokumentation for, at der er tale om restprodukter fra skov-
brug. Dette kan for dokumentationsmetode a, træ som ikke er over 20 cm i diameter, opfyldes ved, 
at biomasseproducenten har et styringssystem, der sikrer og dokumenterer dette. Dokumentatio-
nen skal opbevares og stilles til rådighed for verifikator eller tilsynsmyndighed på forlangende.  
 
For dokumentationsmetode b, højst 50 pct. af skovbiomassen afsættes til energi, kan kravet opfyl-
des ved, at biomasseproducentens kontrakter med alle skovejere i skovkildeområdet indeholder 
kravet samt en forpligtelse for skovejerne til på forlangende at dokumentere de afsatte træmæng-
der til gavntræ og energitræ. Virksomheden skal på forlangende kunne fremvise denne dokumen-
tation. Hvis biomasseproducenten både producerer gavntræ og biomasse, kan det alternativt doku-
menteres, at højst 50 pct. af producentens solgte biomasse i det pågældende kalenderår for det 
relevante kildeområde, som biomasseproducenten skal angive, er afsat til energi.  
 
 Verifikation 
 
Verifikator skal bekræfte, at skovkulstoflageret ikke er i tilbagegang, og beskrive den fremlagte do-
kumentation herfor.  
 
Verifikator skal alternativt bekræfte, at skovbiomassen stammer fra skovcertificerede skove og 
gøre rede for hvilken dokumentation, der foreligger herfor. 
 
Verifikator skal alternativt bekræfte, at kravet om, at der udelukkende anvendes restprodukter, er 
opfyldt, foretage stikprøvekontrol af dokumentationen og beskrive denne kontrol.  
 
 Ekstra krav om 3. partsverifikation af skovbiomasse 
    
Side 43 af 158 
 Faste og gasformige biomassebrændsler produceret af biomasse fra skov, skal opfylde et ekstra 
krav om 3. partsverifikation frem til første opsamlingssted for biomassen. Dette kræves ikke i alle 
tilfælde i VE-direktivet og kontrolleres derfor ikke nødvendigvis af de EU-godkendte frivillige ordnin-
ger.  
 
Kravet betyder, at verifikator skal kontrollere, at den biomasse, der opsamles på det første opsam-
lingssted, kommer fra det angivne skovkildeområde, og at den er af den angivne biomassetype 
f.eks. restprodukter fra skovbrug eller stammetræ. 
 
Verifikator kan gøre dette ved med mellemrum at besøge de relevante opsamlingssteder eller ind-
hente anden dokumentation for hvilken biomasse, der opsamles.  
 
Såfremt træet kommer fra skov, der er certificeret efter PEFC-Forest Management eller FSC-Fo-
rest Management og har en efterfølgende sporbarhedscertificering i alle led, eller er SBP-certifice-
ret, er dette krav opfyldt. 
 
 
    
Side 44 af 158 
 6 Krav til træbiomasse fra ikkeskov 
  
Faste og gasformige biomassebrændsler produceret af biomasse fra ikkeskov, f.eks.  levende 
hegn og andre små træbevoksede arealer i det åbne land skal fra 1. januar 2022 opfylde krav om  
 
 genetablering samt  
 risikovurdering og risikominimering ift. naturværdier. 
 
Træbiomasse fra ikkeskov skal desuden opfylde krav om dokumentation for biomassetype og geo-
grafisk oprindelse som beskrevet i kapitel 10, og krav til reduktion af drivhusgasemissioner som be-
skrevet i kapitel 9. 
 
 Opfyldelse 
 
Kravet om genetablering anses for opfyldt, hvis der kun sker beskæring, herunder stævning, udtyn-
ding eller hvis der aktivt genplantes buske eller træer. Kravet om genetablering kan fraviges, hvis 
der foreligger en skriftlig vurdering, der viser, at rydning af bevoksningen tilgodeser natur og biodi-
versitet bedre end genetablering, eller hvis der er dokumentation for, at et tilsvarende levende hegn 
eller anden lille bevoksning med tilsvarende eller bedre biodiversitetsmæssig værdi etableres et 
andet sted. Selvforyngelse er ikke tiltrækkeligt til at opfylde kravet om genetablering for træ fra om-
råder uden for skove (ikkeskov).  
 
Krav om risikovurdering og risikominimering ift. naturværdier anses for opfyldt, hvis et styringssy-
stem på kildeområdeniveau sikrer, at området inden hugst:  
 
1. gennemgås i felten af en sagkyndig person, som undersøger om fældningsområdet inde-
holder høj biodiversitet, egnede levesteder for, eller kendte forekomster af særlige dyre-, 
plante- eller svampearter, kulturarv, landskabelige eller andre værdier  
2. gennemgangen dokumenteres i kort og vejledninger, der bruges af relevante parter, og 
som sikrer, at de identificerede værdier beskyttes. 
 
Vurderingen skal anvende velegnede metoder, som f.eks. HCV-konceptet (High Conservation Va-
lue), eller tilsvarende, jf. informationskilderne nedenfor, Hvis det er muligt skal vurderingen tage ud-
gangspunkt i eksisterende kort over HCV-områder.  
  
”Særlige arter” er arter, der fremgår af den danske rødliste over danske plante-, dyre- og svampe-
arter, der er blevet vurderet til at være i risiko for at uddø, og tilsvarende lister i andre lande. Disse 
rødlistearter er de kritisk truede (CR), truede (EN) eller sårbare (VU), jf. rødlistekategorierne32.  
 
 
32 https://bios.au.dk/forskningraadgivning/temasider/redlistframe/om-roedlisten/roedlistekategorierne/    
Side 45 af 158 
 Hvis der er tale om hugstområder af typer, hvor det uden feltgennemgang med stor sikkerhed kan 
konstateres, at de ikke vil indeholde høj biodiversitet eller andre af de ovenfor nævnte værdier kan 
dette begrundes skriftligt, og feltgennemgangen kan udelades. Mulige informationskilder: 
 
For Danmark:  
- Nøglebiotoper i skov33.  
- Nøgle til bestemmelse af Naturmæssigt særlig værdifuld skov34 
- Katalog over mikrohabitater på træer35 
- Rødlisten36  
- Arter.dk 
- Artsfredningsbekendtgørelsen37 
- Biodiversitetskortet ( www.biodiversitetskortet.dk)  
- Miljøportalen 
- Tinglysningsinformation 
 
Internationalt 
- Guide for National Interpretations of High Conservation Values38. HCV Resource Network, 
2019. 
- Forestry and our cultural heritage39 
 Dokumentation 
 
Der skal foreligge en beskrivelse af, hvad der er gjort for at identificere særligt følsomme eller vær-
difulde områder eller arter, og hvordan disse er blevet beskyttet i forbindelse med høsten af bio-
masse. Det kan også være en beskrivelse af, hvordan systemer på kildeområdeniveau sikrer, at 
kravet er opfyldt. Den anvendte sagkyndige persons navn og uddannelse samt de udarbejdede 
kort og arbejdsbeskrivelser skal kunne udleveres, hvis verifikator eller tilsynsmyndigheden forlan-
ger dette. 
 
Certificeringssystemer vil i visse tilfælde kunne anerkendes som dokumentation for, at kravet er op-
fyldt, hvis de eksplicit indeholder krav om beskyttelse af naturværdier i ikkeskov-områder.  
 Verifikation  
 
Verifikator skal i sin rapport bekræfte, at kriteriet er opfyldt, og beskrive hvilken dokumentation veri-
fikator har baseret sin bekræftelse på. Hvis certificering indgår, skal verifikator angive, hvilke krav, 
kriterier og indikatorer i certificeringssystemet, der vurderes at sikre, at kravet er opfyldt.  
 
 
33 https://naturstyrelsen.dk/publikationer/2008/dec/noeglebiotoper-i-skov  eller https://naturstyrelsen.dk/media/nst/67041/No-
eglebiotoper.pdf 
34 https://mst.dk/service/publikationer/publikationsarkiv/2017/jun/noegle-til-kortlaegning-af-naturmaessigt-saerlig-vaerdifuld-
skov/ 
35 https://naturstyrelsen.dk/publikationer/2017/mar/katalog-over-mikrohabitater-paa-traeer/ 
36 https://mst.dk/natur-vand/natur/national-naturbeskyttelse/beskyttede-arter/roedlisten/  https://bios.au.dk/raadgivning/na-
tur/redlistframe/ ) 
37 https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/1466 
38 https://hcvnetwork.org/wp-content/uploads/2018/05/2019-HCV-National-Interpretation-Guide.pdf 
39 https://www.foresteurope.org/documentos/heritage.pdf    
Side 46 af 158 
 Verifikator skal foretage stikprøvekontrol af ovenstående og i den forbindelse efterspørge doku-
mentation for certificering jf. ovenfor eller navne på sagkyndige samt kort og arbejdsbeskrivelser. 
Der skal foretages mindst én stikprøve pr. oprindelsesland. Verifikator skal i verifikationsrapporten 
beskrive resultatet af stikprøvekontrollen og angive, hvor stor en del af leverancerne stikprøverne 
dækker.     
Side 47 af 158 
 7 Krav til restprodukter fra træindustri 
Faste og gasformige biomassebrændsler produceret af restprodukter fra træindustri f.eks. sav-
smuld, afskær, høvlspåner m.v. skal opfylde de bæredygtighedskrav som i VE-direktivet stilles til 
biomasse fra skovbrug.. Restprodukter fra træindustri skal desuden opfylde drivhusgasbesparel-
seskrav samt krav om indberetninger af oplysninger m.v. Kravene fremgår af tabel 3.1.For den en-
kelte omfattede virksomhed skal dog kun 90 pct. af den anvendte mængde restprodukter fra træin-
dustrien i det pågældende år opfylde disse krav. Andelen på 90 pct. beregnes på basis af energi-
indhold.  
 
Bæredygtighedskravene fremgår af afsnit 5.1, 5.2, 5.3 og 5.5. Krav til reduktion af drivhusgasemis-
sioner opfyldes som beskrevet i kapitel 9 om reduktion af drivhusgasemissioner. Kravet om doku-
mentation for biomassetype og geografisk oprindelse opfyldes som beskrevet i kapitel 10Krav om 
indberetning og verifikation. For rester fra træindustri er kravet om angivelse af den geografiske op-
rindelse begrænset til oprindelsesland, uanset landets størrelse.  
 
Opfyldelse af kravene indebærer, at træindustrien skal kende oprindelseslandet for det træ, som 
indkøbes og videreforarbejdes, og stille krav til sine leverandører om at opfylde kravene til bære-
dygtighed og dokumentation.  
 
Det ekstra bæredygtighedskrav, som stilles til skovbiomasse jf. afsnit 5.4, kræves ikke opfyldt for 
restprodukter fra træindustrien. Det ekstra klimakrav, jf. afsnit 5.6 kræves heller ikke opfyldt for 
denne biomassekategori. Kravet om 3. partsverifikation frem til første opsamlingssted jf. afsnit 5.7 
kræves heller ikke opfyldt.  
 
 
    
Side 48 af 158 
 8 Krav til affald og restprodukter fra anden pro-
duktion mv. 
Affald og restprodukter fra anden produktion  skal opfylde krav om drivhusgasemissionsbespa-
relser jf. tabel 3.1, samt krav om indberetninger af oplysninger om geografisk oprindelse, biomas-
setype og mængde m.v.  
 
”Affald og restprodukter fra anden produktion” omfatter blandt andet affald og restprodukter fra an-
den industri end træindustri, samt restprodukter fra landbruget såsom husdyrgødning og dybstrø-
else. Spildevandsslam fra renseanlæg er ligeledes omfattet af denne kategori. 
 
Kommunalt fast affald,  såsom kildesorteret organisk dagrenovation, og træaffald  skal ikke op-
fylde krav om drivhusgasemissionsbesparelser, men kun krav om indberetning af oplysninger om 
geografisk oprindelse, biomassetype og mængde.  
 
Krav til reduktion af drivhusgasemissioner opfyldes som beskrevet i kapitel 9. Kravet om indberet-
ning af biomassetype og geografisk oprindelse opfyldes som beskrevet i kapitel 10.  
 
”Geografisk oprindelse” er for affald og restprodukter fra anden produktion samt for kommunalt af-
fald og træaffald begrænset til oprindelsesland uanset landet størrelse.  
    
Side 49 af 158 
 9 Krav til reduktion af drivhusgasemissioner 
Ifølge VE-direktivets art. 29 stk. 10 skal drivhusgasemissionsbesparelserne ved anvendelse af bio-
massebrændsler leve op til minimumskrav. Drivhusgasemissionsbesparelsen for biomassebrænds-
ler fastsættes ud fra standardværdier eller gennem en beregningsmetode beskrevet i direktivets 
anneks IV (se Bilag A til D i denne Håndbog), og den procentvise besparelse af drivhusgasser be-
regnes i forhold til en fossil reference fastsat i direktivet.  
 
 Krav til drivhusgasemissionsbesparelser  
 
For biomassebrændsler der ikke er baseret på træbiomasse gælder VE-direktivets minimumskrite-
rier for drivhusgasemissionsbesparelser: 
 
 70 pct. for anlæg idriftsat efter 1. januar 2021 indtil 31. december 2025 
 80 pct. for anlæg idriftsat efter 1. januar 2026  
 
Anlæg over størrelsesgrænserne, fastsat i kapitel 3.1, der anvender biomassebrændsel fra bio-
masse til produktion af el, varme, køling eller brændsler, herunder opgraderet biogas til gasnettet, 
skal dokumentere, at der leves op til minimumskriterierne i direktivet for besparelse af drivhusgas-
ser. 
 
Der stilles særlige danske krav til anlæg, der anvender træbiomasse. Her bliver både nye og eksi-
sterende anlæg over de i kapitel 3.1 angivne størrelser,  pålagt følgende drivhusgasemissionsbe-
sparelseskrav:  
 
 75 pct. fra 1. januar 2022 
 80 pct. fra 1. januar 2025  
 83 pct. fra 1. januar 2028 
 
Besparelsen beregnes på årsbases og ses i forhold til EU's fossile reference som angivet i VE di-
rektivet. De fossile emissionsfaktorer fremgår af bilag B, pkt. 19 men vil normalt være 183 gram 
CO2e/MJ for elproduktion og 80 g CO2e/MJ for varme. 
 
Anlæg over de i kapitel 3.1 angivne størrelser, der ikke anvender træbiomasse, og som idriftsættes 
fra den 1. januar 2021 og frem, er som udgangspunkt underlagt de drivhusgasbesparelseskrav, 
som er angivet i VE-direktivet. 
 
 Beregning af drivhusgasemissionsbesparelser 
    
Side 50 af 158 
 Besparelsen i drivhusgasemissionen som følge af anvendelse af biomassebrændsler anvendt i an-
læg, der producerer biomasse til opvarmning, køling og elektricitet, beregnes i overensstemmelse 
med VE-direktivets art. 31, stk. 1.  
 
De i kapitel 3 nævnte biomasser er omfattet af kravene og skal dermed indgå i beregningen af driv-
husgasemissionsbesparelserne. Det bemærkes at anvendelsen af kommunalt affald i form af f.eks.  
kildesorteret organisk dagrenovation (KOD) eller kommunalt have-parkaffald ikke er omfattet af 
drivhusgasbesparelseskravene hvorfor denne type affald ikke skal indgå i beregningerne. 
 
Ifølge VE-direktivet kan drivhusgasemissionsbesparelsen for faste og gasformige biomasse-
brændsler beregnes via én af de tre metoder beskrevet i Tabel 9.1. Hver metode er beskrevet nær-
mere i de følgende afsnit samt i de tilhørende bilag til denne Håndbog. Bemærk at der i stedet for 
beregningen af faktiske værdier (metode 2) kan anvendes programmet Biograce II (se kapitel 
9.2.4). Andre programmer kan ligeledes anvendes, hvis de følger de beskrevne beregningsmeto-
der.  
 
Tabel 9.1 Metoder til beregning af drivhusgasemissionsbesparelsen 
 
 Metode 1:  
Standardværdier  Metode 2:  
Faktiske værdier  Metode 3:  
Sum af faktorer  
Beskrivelse Standardværdier anven-
des for drivhusgasemis-
sionsbesparelsen Faktiske værdier for drivhusgas-
emissionsbesparelsen kan be-
regnes via fire forskellige meto-
der (a-d) hvori der indgår input 
som f.eks.  emissioner, emissi-
onsbesparelser, andel af an-
vendt råprodukt, vandindhold, 
energiudbytte mm. Drivhusgasemissionsbespa-
relsen beregnes som sum-
men af de faktorer, der ind-
går i udregningen af de fakti-
ske værdier (metode 2), hvor 
disagregerede standardvær-
dier (del C) kan anvendes for 
nogle faktorer. 
Forudsætnin-
ger for an-
vendelse af 
metoden 1. De årlige emissioner 
fra ændringer i det på-
gældende areals kulstof-
lager pga. ændringer i 
arealanvendelsen skal 
være lig med eller min-
dre end nul sammenlig-
net med referencen i 
2008. 
 
2. De i Afsnit 9.2.1 (Ta-
bel 9.2) nævnte råvarer 
anvendes i produktio-
nen. 
 1. Alle relevante informationer 
om input (se tabel N) til bereg-
ningen haves. 
 For faktorer udregnet via me-
tode 2: 
1. Alle relevante informatio-
ner om input til beregningen 
haves (se nødvendige input 
til regnemetoderne under Af-
snit 9.2.2 i Tabel 9.3). 
 
For disaggregerede stan-
dardværdier: 
2. De i Afsnit 9.2.3 (Tabel 
9.4) nævnte råvarer anven-
des i produktionen 
 
3. Transportafstanden for det 
anvendte brændsel, råmate-
rialer og halvfabrikata er 
kendt.    
Side 51 af 158 
 3. Transportafstanden 
for det anvendte brænd-
sel, råmaterialer og 
halvfabrikata er kendt. 
 
4. For brændsler, der er 
forarbejdet under brug 
af energi: Kilden til pro-
cesvarme og/eller -el 
anvendt til produktion af 
brændslet er kendt. 
 
5. For biogas/opgraderet 
biogas: der er viden om 
hvorvidt efterlagertank 
er åben eller lukket, 
samt hvilken opgrade-
ringsteknologi der an-
vendes såfremt gassen 
opgraderes. 
   
4. For brændsler der er forar-
bejdet under energiforbrug: 
kilden til procesvarme og/el-
ler -el anvendt til produktion 
af brændslet er kendt. 
 
5. For biogas/opgraderet bio-
gas: der er viden om hvorvidt 
efterlagertank er åben eller 
lukket, samt hvilken opgrade-
ringsteknologi, der anvendes 
såfremt gassen opgraderes. 
 
 
Se Håndbo-
gens Bilag:  Bilag A  Bilag B 
(Værdier fra  Bilag C og  Bilag D 
kan benyttes i nogle tilfælde)  Bilag B og  Bilag C 
VE-direktivet Bilag VI del A Bilag VI del B og del D Bilag VI del B pkt 1 og del C 
 
 Metode 1: Standardværdier 
 
Ved metode 1  anvendes standardværdier for drivhusgasemissionsbesparelser for en givet produk-
tionsvej, som er angivet i Bilag A.  
 
Metode 1 kan anvendes i situationer, hvor de årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som 
følge af ændringer i arealanvendelsen af det pågældende areal siden 2008 er lig med eller mindre 
end nul. Standardværdien kan altså kun anvendes, hvis arealets kulstoflager over og i jorden er 
uændret eller steget siden 2008. Kulstoflageret er f.eks.  uændret, hvis arealanvendelsen er den 
samme som i 2008. Der skal kunne forelægges pålidelig og verificerbar dokumentation for den 
uændrede arealanvendelse eller for udviklingen i kulstoflageret på arealet. Beregningsmetoden 
fremgår af Bilag B punkt d7. 
 
For at kunne anvende standardværdierne skal det pågældende biomassebrændsel være produce-
ret af én eller flere af de i Tabel 9.2 nævnte biomasser. Hvis der er anvendt energi, i form af pro-
cesvarme og/eller el, til forarbejdning af brændslet, skal kilden til denne kendes. Desuden skal 
transportafstanden for det anvendte brændsel, halvfabrikata og råmaterialer kendes. For biogas og 
opgraderet biogas kan det yderligere være nødvendigt at have viden om hvorvidt biogasanlæggets    
Side 52 af 158 
 efterlagertank er åben eller lukket, samt om typen af opgraderingsteknologi (med/uden afgasfor-
brænding) i tilfælde med opgraderet biogas (se Tabel 9.2). 
 
Tabel 9.2 Forudsætninger for anvendelsen af standardværdier under metode 1 
 
Biobrændsel Træbiomasse Landbrugsbio-
masse til el og 
varme Biogas Opgraderet 
biogas (bio-
metan) 
Biomasse an-
vendt i produktio-
nen Træflis fra 
- Restprodukter 
fra skovbrug 
- Biomasse fra ik-
keskov 
- Hurtigvoksende 
stævningsskov 
(eukalyptus/pop-
pel) 
- Stammetræ 
- Restprodukter 
fra træindustri 
 Træbriketter/piller 
fra  
- Restprodukter fra 
skovbrug 
- Biomasse fra ik-
keskov 
- Hurtigvoksende 
stævningsskov 
(eukalyptus/pop-
pel) 
- Stammetræ 
- Restprodukter fra 
træindustrien 
 Restprodukter fra 
landbruget 
 
Halmpiller  
 
Bagassebriketter 
 
Palmekernemel 
 Gylle 
Majs  
Bioaffald 
 
 Gylle 
Majs  
Bioaffald Nødvendigt med viden om Kilden til 
proces-
varme 
og/eller el Nej Ja 
 Nej Ja Nej  
Transport-
afstanden Ja Ja Ja Nej Nej 
Efterlager-
tank (åben 
eller lukket) - - - Ja Ja 
Typen af 
opgrade-
ringstekno-
logi - - - - Ja 
 
 
Såfremt den anvendte biomasse fremgår af Tabel 9.2, samt at den nødvendige viden om biomas-
sebrændslet forefindes, kan standardværdierne for drivhusgasemissionsbesparelser som angivet i 
VE-direktivets Bilag VI del A, benyttes. Disse standardværdier kan findes i Håndbogens  Bilag A. 
Standardværdier for drivhusgasemissionsbesparelser  
 
 
 Metode 2: Faktiske værdier  
    
Side 53 af 158 
 Ved metode 2  anvendes formler angivet i Bilag B til at udregne faktiske værdier for drivhusgas-
emissionsbesparelsen. Først beregnes drivhusgasemissionen og dernæst besparelsen. Alternativt 
kan programmet Biograce II (se afsnit 9.2.4) benyttes til at udføre beregningen. 
 
Udregning af drivhusgasemissioner 
 
I Bilag B punkt 1 er angivet fire (a-d) metoder, der kan anvendes til beregningen af drivhusgas-
emissioner for hhv: 
a) produktion og anvendelse af biomassebrændsler inden konvertering til el, varme eller køling 
b) kombineret nedbrydning af forskellige substrater i en biogasanlæg til biogas eller biomethan 
c) kombineret nedbrydning af forskellige substrater i en biogasanlæg til el- eller biomethan 
d) produktion og anvendelse af biomassebrændsler inklusiv konvertering til el, varme eller køling 
 
I Tabel 9.3 ses et overblik over disse metoder, samt hvilke input hver metode kræver for at kunne 
anvendes til beregning af et brændsels drivhusgasemissioner. Emissioner fra drivhusgasserne CO 2 
(kuldioxid), N 2O (lattergas) og CH 4 (metan) skal medregnes og der benyttes de i  Bilag B specifice-
rede koefficienter ved beregning af CO 2-ækvivalenter. 
 
Tabel 9.3 Beskrivelse af udregning af faktiske værdier for drivhusgasemissioner under metode 
2 
 
Metode Beskrivelse  Input til beregning  
a) Udregning af drivhusgasemissioner for 
produktion og anvendelse af biomasse-
brændsler forud for konvertering til elek-
tricitet, opvarmning og køling. 
 
 Emissioner fra: 
- Udvinding/dyrkning40 af råmaterialer 
- Årlig ændring i kulstoflager pga ændret arealan-
vendelse 
- Forarbejdning41 
- Transport og distribution 
- Anvendelse af brændslet 
 
Emissionsbesparelser fra: 
- Akkumulering af kulstof i jorden via forbedret land-
brugsforvaltning42 
 
40 I emissionerne fra udvinding, høst eller dyrkning af råmaterialerne, indgår emissioner fra følgende: selve udvindings-, 
høst- eller dyrkningsprocessen; indsamlingen, tørringen og lagringen af råmaterialerne; svind og lækager; fremstillingen af 
kemikalier eller produkter, der benyttes ved udvindingen eller dyrkningen. Opsamling af CO 2 ved dyrkning af råmaterialer 
medregnes ikke.  
41 I emissionerne fra forarbejdning, skal indgå emissioner fra følgende: selve forarbejdningen, svind og lækager; fremstilling 
af kemikalier eller produkter, der benyttes ved forarbejdningen, herunder CO 2-emissioner svarende til kulstofindholdet af 
fossile tilførsler, uanset om de faktisk forbrændes i processen. Emissioner fra tørring af mellemprodukter og –materialer skal 
indgå, hvis relevant.  
42 Der tages kun hensyn til emissionsbesparelser fra forbedret landbrugsforvaltning hvis der forelægges pålidelig og verifi-
cerbar dokumentation for øget kulstof i jorden eller hvis det med rimelighed kan forventes, at kulstoffet er øget over den pe-
riode hvor de pågældende råmaterialer blev dyrket, på trods af eventuelle emissioner fra f.eks.  anvendt gødning og 
    
Side 54 af 158 
 - Opsamling og geologisk lagring af CO2 
- Separation og erstatning af CO2 
 
Emissioner fra biomassebrændslets fossile refe-
rence 
 
Emissioner fra fremstilling af maskiner og udstyr 
medregnes ikke 
 
For affalds- og restprodukter sættes drivhusgas-
emissionen til nul i de processer i deres livscyklus, 
der ligger forud for indsamlingen af disse materialer.  
 
b) Udregning af typiske og standardværdier 
for drivhusgasemissioner per energien-
hed i tilfælde med kombineret nedbryd-
ning af substrater (majs/husdyrgød-
ning/bioaffald) i biogasanlægget  
 - Energiudbyttet pr kg våd tilførsel af råprodukt (an-
givet i Bilag) 
- Årligt input af frisk substrat i reaktortank 
- Substratets gennemsnitlige årlige vandindhold 
- Substratets standardvandindhold (angivet i Bilag) 
- Samlede standardværdier for emissionen for den 
givne produktionsvej (angivet i Håndbogens  Bilag 
D eller VE II dir Bilag VI del D)), ud fra viden om-
kring typen af anvendt procesvarme og/eller -el, om 
efterlagertanken er hhv. åben eller lukket, og/eller 
typen af opgraderingsteknologi (hvis relevant). 
 
c) Udregning af faktiske drivhusgasemissio-
ner forud for konvertering til elektricitet el-
ler opgraderet biogas/biometan i tilfælde 
med kombineret nedbrydning af substra-
ter i biogasanlægget - Andel af råprodukt tilført reaktortanken ud af den 
totale tilførsel  
 
Emissioner fra: 
- Udvinding/dyrkning af råprodukt 
- Transport af råprodukt til reaktortank  
- Årlig ændring i kulstoflager pga ændret arealan-
vendelse 
- Forarbejdning 
- Transport og distribution af biogas/biometan 
- Anvendelse/forbrænding af brændslet 
 
Emissionsbesparelser fra: 
- Bedre landbrugsforvaltning af råprodukt 
- Opsamling og geologisk lagring af CO2 
- Separation og erstatning af CO2 
 
 
ukrudtsmidler. Direkte måling (evt med brug af repræsentative målinger før anden måling er tilgængelig) af ændringen af 
kulstof i jorden over tid kan udgøre dokumentation.     
Side 55 af 158 
 d) Udregning af driv-
husgasemissioner 
per energienhed 
ved anvendelsen 
af biomasse-
brændsler til el-
produktion, og/el-
ler opvarmning el-
ler køling, i føl-
gende tilfælde (i – 
iv) i) For energianlæg 
som kun leverer 
varme - Samlede drivhusgasemissioner fra brændstoffet 
inden den afsluttende konvertering (a) 
- Varmeeffektiviteten (den årlige nyttevarmeproduk-
tion divideret med den årlige tilførsel af brændsel 
basseret på brændslets energiindhold) 
 
ii) For energianlæg 
som kun leverer 
elektricitet - Samlede drivhusgasemissioner fra brændstoffet 
inden den afsluttende konvertering (a) 
- Eleffektiviteten (den årlige elproduktion divideret 
med den årlige tilførsel af brændsel baseret på 
brændslets energiindhold) 
 
iii) For den elektri-
ske eller mekaniske 
energi fra energian-
læg, som leverer 
nyttevarme43 sam-
men med elektricitet 
og/eller mekanisk 
energi - Samlede drivhusgasemissioner fra brændstoffet 
inden den afsluttende konvertering (a) 
- Eleffektiviteten (den årlige elproduktion divideret 
med den årlige tilførsel af brændsel baseret på 
brændslets energiindhold) 
- Varmeeffektiviteten (den årlige nyttevarmeproduk-
tion divideret med den årlige tilførsel af brændsel 
basseret på brændslets energiindhold) 
- Brøkdelen af eksergi i elektricitet og/eller mekanisk 
energi, fastsat til 100 pct.  
- Carnotvirkningsgrad (brøkdel af eksergi i nyttevar-
men) 
 
iv) For nyttevarmen 
fra energianlæg, 
som leverer varme 
sammen med elek-
tricitet og/eller me-
kanisk energi - Samlede drivhusgasemissioner fra brændstoffet 
inden den afsluttende konvertering (a) 
- Eleffektiviteten (den årlige elproduktion divideret 
med den årlige tilførsel af brændsel baseret på 
brændslets energiindhold) 
- Varmeeffektiviteten (den årlige nyttevarmeproduk-
tion divideret med den årlige tilførsel af brændsel 
basseret på brændslets energiindhold) 
- Brøkdelen af eksergi i elektricitet og/eller mekanisk 
energi, fastsat til 100 pct.  
- Carnotvirkningsgrad (brøkdel af eksergi i nyttevar-
men) 
 
  
I stedet for de faktiske værdier af emissionen fra dyrkning af landbrugsbiomasse kan der benyttes 
skøn, der bygger på regionale gennemsnit for dyrkningsemissioner indeholdt i de rapporter, der er 
omhandlet i VE-direktivs art. 28, stk. 4, eller oplysningerne om de disaggregerede standardværdier 
for dyrkningsemissioner i VE-direktivets bilag C (Håndbogens  Bilag C). Er der ingen relevante in-
 
43 "nyttevarme": varme, der produceres med henblik på tilfredsstillelse af en økonomisk begrundet efterspørgsel efter varme 
til opvarmning eller køling     
Side 56 af 158 
 formation i de nævnte rapporter, er det tilladt at beregne gennemsnit på grundlag af lokal land-
brugspraksis, f.eks. ud fra data om grupper af landbrug, som et alternativ til brugen af faktiske vær-
dier. 
 
I stedet for de faktiske værdier af emissioner fra dyrkning og høst af biomasse fra skovbrug kan der 
benyttes skøn, der bygger på gennemsnit for dyrknings- og høstemissioner beregnet for geografi-
ske områder på nationalt plan. 
 
De detaljerede formler for metode a – d, samt formler for konvertering af forskellige enheder, findes 
i Håndbogens  Bilag B. 
 
Beregning af drivhusgasemissionsbesparelser 
 
Når drivhusgasemissionerne er beregnet via én af de i tabel N nævnte metoder, kan drivhusgas-
emissionsbesparelsen beregnes. Den endelige beregning af drivhusgasemissionsbesparelsen gen-
nem metode 2 findes i VE II direktivets Bilag IV del B punkt 3, hvor besparelsen udregnes ved 
sammenligning med biomassebrændslets fossile alternativ. 
 
Metoden for beregning af drivhusgasemissionsbesparelserne findes videre i denne Håndbogs  Bi-
lag B punkt 3. 
 
 Metode 3: Sum af faktorer 
 
Ved metode 3  anvendes de formler der er angivet i VE-direktivets Bilag VI del B, punkt 1 (se me-
tode 2 (a – d) i Tabel 9.3). Ved metode 3 er det dog muligt at anvende de disaggregerede stan-
dardværdier i VE II direktivets Bilag VI del C som nogle faktorer i formlerne, så længe alle andre 
faktorer er udregnet ud fra metoden fastlagt i bilagets del B (metode 2). 
 
For at kunne anvende bilagets disaggregerede standardværdier skal det pågældende biomasse-
brændsel være produceret af én eller flere af de i Tabel 9.4 nævnte biomasser under hhv. træbio-
masse, landbrugsbiomasse, biogas eller opgraderet biogas. Det er i nogle tilfælde nødvendigt at 
have baggrundsviden om kilden til den procesvarme og/eller –el der er anvendt i produktionen af 
brændslet, og viden om den afstand brændslet, råvarer og halvfabrikata er blevet transporteret. For 
biogas og opgraderet biogas kan det yderligere være nødvendigt at have viden om hvorvidt biogas-
anlæggets efterlagertank er åben eller lukket, samt om typen af opgraderingsteknologi (med/uden 
afgasforbrænding) i tilfælde med opgraderet biogas (se tabel). 
 
Tabel 9.4 Forudsætninger for anvendelsen af disaggregerede standardværdier under metode 3 
 
Biobrændsel Træbiomasse Landbrugsbio-
masse til el og 
varme Biogas Opgraderet 
biogas (bio-
metan) 
Biomasse anvendt 
i produktionen Træflis fra 
- Restprodukter 
fra skovbrug, Træbriketter/piller 
fra  Restprodukter fra 
landbruget 
 Gylle 
Majs  
Bioaffald Gylle 
Majs  
Bioaffald    
Side 57 af 158 
 restprodukter 
fra anden pro-
duktion og 
træbiomasse 
fra ikkeskov 
- Hurtigvok-
sende stæv-
ningsskov 
(eukalyptus, 
poppel) 
- Stammetræ 
- Restprodukter 
fra træindu-
strien 
 - Restprodukter 
fra skovbrug 
- Stammetræ 
- Restprodukter 
fra træindu-
strien 
- Træbriketter fra 
hurtigvoksende 
stævningsskov 
(eukalyp-
tus/poppel) 
 
 Halmpiller  
 
Bagassebriketter 
 
Palmekernemel 
  
 Nødvendigt med viden om Kilden til pro-
cesvarme 
og/eller el Nej Ja Nej Ja Nej 
Transportaf-
standen Ja Ja Ja Nej Nej 
Efterlager-
tank (åben 
eller lukket) - - - Ja Ja 
Typen af op-
graderings-
teknologi - - - - Ja 
 
 
De disaggregerede standardværdier fra VE-direktivets Bilag VI del C kan findes i Håndbogens  Bi-
lag C. 
 
 Biograce og andre beregningsværktøjer 
 
Beregningen af drivhusgasbesparelsen kan foretages med beregningsværktøjer, såsom program-
met Biograce II ( https://www.biograce.net/biograce2 ), såfremt de overholder beregningsmetoderne 
beskrevet ovenfor. Biograce II er et excel-baseret program udviklet til at beregne drivhusgasemissi-
oner ud fra VE-direktivets principper.  
 
 Beregning af drivhusgasemissioner for producenter og importører af træpiller 
 
Producenter og importører af træpiller, briketter m.v. skal, når de sælger biomassebrændslerne vi-
dere til detailhandel, andre salgssteder eller direkte til husholdninger, beregne drivhusgasemissi-
onsbesparelsen efter samme metoder som ovenfor angivet, selvom de ikke anvender træpillerne i 
et energianlæg.  
    
Side 58 af 158 
  Standardværdier efter metode 1 kan anvendes på samme betingelser, idet transportafstan-
den regnes fra oprindelsesområde til det sted biomassebrændslerne leveres til slutkunden. 
 Faktiske værdier efter metode 2 kan anvendes, idet transportafstanden regnes fra oprin-
delsesområde til det sted biomassebrændslerne leveres til slutkunden, og idet det antages 
at træpillerne anvendes til varmeproduktion med en varmeeffektivitet på 90 pct. 
 Sum af faktorer efter metode 3 kan anvendes, idet transportafstanden regnes fra oprindel-
sesområde til det sted biomassebrændslerne leveres til slutkunden, og idet ikke-CO2 ud-
ledningerne fra anvendelsen af biomassebrændslet indregnes med 0,3 g CO2e/mj. 
 
Producenter eller importører af træpiller, briketter m.v., der sælger biomassebrændsler videre til 
virksomheder, som er omfattet af denne Håndbogs drivhusgasbesparelseskrav, skal ikke selv ind-
berette drivhusgasbesparelsen for pågældende mængde af biomassebrændsler. I stedet skal de 
nødvendige oplysninger om drivhusgasudledninger m.v. videregives til kunden til brug for dennes 
indberetning. Producenter og leverandører af træpiller, briketter m.v. skal dog i indberetningen op-
lyse hvilke mængder, der er solgt til omfattede virksomheder.  
 
De vil også kunne anvende BioGrace, idet varmeeffektiviteten sættes til 90 pct. og transportafstan-
den regnes til det sted biomassebrændslet leveres til slutkunden.  
 
 Beregning af emissioner for rester fra anden produktion og biomasse fra ikke-
skov. 
 
Ved beregning af drivhusgasemissionsbesparelser for træbiomasse af kategorierne ”affald og rest-
produkter fra anden produktion” og ”biomasse fra ikkeskov” kan samme standardværdier og disag-
gregerede standardværdier som for biomasse fra ”restprodukter fra skovbrug” anvendes.  
 Krav til verifikation af besparelser af drivhusgasemissioner 
 
Verifikator skal lave stikprøvekontrol.  
    
Side 59 af 158 
 10 Krav om indberetning og verifikation 
 VE-direktivets krav 
 
Ifølge VE-direktivet skal medlemsstaterne træffe foranstaltninger til at sikre, at omfattede virksom-
heder forelægger pålidelige oplysninger om overholdelsen af de drivhusgasemissionsbesparelses-
tærskler og de bæredygtighedskriterier og kriterier for besparelse af drivhusgasemissioner. 
 
Medlemsstaterne skal sikre, at omfattede virksomheder efter anmodning stiller de data, der blev 
anvendt til at udarbejde oplysningerne, til rådighed for den relevante medlemsstat. Medlemssta-
terne skal kræve af omfattede virksomheder, at de sørger for en tilstrækkelig standard for en uaf-
hængig kontrol af de oplysninger, de forelægger, og at de dokumenterer, at dette er blevet gjort.  
 
Ifølge direktivet skal kontrollen bekræfte, at de systemer, der anvendes af omfattede virksomheder, 
er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel, herunder ved en kontrol, som sikrer, at materialer 
ikke bevidst ændres eller kasseres, så partiet eller en del deraf kan blive til affald eller et restpro-
dukt.  
 
Endelig følger det af direktivet, at oplysninger om geografisk oprindelse og typen af råprodukt for 
biomassebrændslerne skal stilles til rådighed for forbrugerne på de omfattede virksomheders, leve-
randørernes eller de relevante kompetente myndigheders websteder og ajourføres en gang om 
året. 
 
 Det danske kontrolsystem 
 
Det danske kontrolsystem bygger på indberetning, certificering efter en EU-godkendt frivillig ord-
ning og verifikation.  
 
Omfattede virksomheder skal hvert år indberette oplysninger til Energistyrelsen om geografisk op-
rindelse, type af råprodukt og om opfyldelse af krav for al biomasse anvendt, produceret eller im-
porteret i det foregående år. Rapporteringen er nærmere beskrevet i afsnit 10.4. for træbiomasse 
og 10.5 for landbrugsbiomasse.  
 
Virksomhederne skal sørge for, at oplysningerne bliver kontrolleret af den uafhængige kontrollant, 
verifikatoren, før de indberettes til Energistyrelsen. Verifikator skal kontrollere, at de oplysninger, 
virksomheden angiver, herunder om opfyldelsen af bæredygtighedskrav og drivhusgasbesparel-
seskrav, er korrekte og fyldestgørende i forhold til retningslinjerne i denne Håndbog. 
 
I det omfang, den leverede biomasse stammer fra leverandører, som er certificerede under en EU-
godkendt frivillig ordning, vil verifikator kunne basere sig på denne certificering for så vidt angår op-
fyldelsen af de krav, der indgår i VE-direktivet. Verifikator vil i så fald alene skulle kontrollere, at    
Side 60 af 158 
 biomassen hidrører fra leverandører, som er certificeret under en frivillig ordning, samt at de rele-
vante ekstra krav til bæredygtighed, klima og verifikationer opfyldt. Verifikator kan dog bede virk-
somheden eller den frivillige ordning om yderligere oplysninger vedrørende opfyldelsen af krav jf. 
retningslinjerne i denne Håndbog. Det kan f.eks.  være relevant i forhold til de ekstra krav, herun-
der det ekstra krav om 3. partsverifikation frem til første opsamlingspunkt for biomasse fra skov, 
som er beskrevet i afsnit 5.7.   
 
Der kan foretages såkaldt "efterfølgende" kontrol. Dette indebærer, at kontrollen gennemføres, ef-
ter at produkterne er leveret fra de pågældende producenter i produktionskæden. Kontrollen foreta-
ges normalt via en risikobaseret stikprøveudtagning, og derfor vil ikke alle data blive kontrolleret. 
Verifikator vurderer, på baggrund af retningslinjer angivet i denne Håndbog, hvilket omfang prøve-
udtagningen skal have. Efterfølgende kontrol bør dog suppleres med stikprøvevis besøg på rele-
vante produktion- og opsamlingssteder. 
 
Hvis en eller flere leverandører i produktionskæden ikke er certificeret i henhold til en godkendt fri-
villig ordning, skal leverancen fra de pågældende leverandører også underkastes en efterfølgende 
kontrol. 
 
Efter kontrol skal verifikator fremkomme med en erklæring, som bekræfter overholdelse af kravene 
og en verifikationsrapport. Erklæringen skal indsendes til Energistyrelsen sammen med indberet-
ningen. 
 
Det anbefales, at virksomhederne tager kontakt til en verifikator på et tidligt tidspunkt i forhold til 
levering af produkterne og indgåelse af kontrakter herom, således at det kan sikres, at de relevante 
oplysninger og den relevante dokumentation vil kunne fremskaffes, og at de nødvendige dokumen-
tationssystemer er på plads. 
 
 Krav til verifikator 
 
Verifikatorer skal være akkrediteret til at udføre certificering efter: 
 
For træbiomasse: 
- mindst én skovcertificeringsordning, f.eks. FSC-Forest Management eller PEFC-Forest 
Management, og   
- mindst én certificeringsordning for biomasseproduktion, f.eks. SBP, og  
- mindst én sporbarheds certificeringsordning, f.eks. FSC-CoC eller PEFC-CoC, samt  
- være EUTR ”monitoring organisation”. 
 
For landbrugsbiomasse: 
- mindst én landbrugscertificeringsordning, f.eks. ISCC eller RedCERT 
 
Energistyrelsen kan beslutte, at andre ordninger end de her nævnte kan være kvalifikationsgrund-
lag for verifikator. Energistyrelsen vil offentliggøre en liste over disse ordninger på styrelsens hjem-
meside.  
    
Side 61 af 158 
 
 Indhold i indberetningen for træbiomasse 
 
Omfattede virksomheder skal hvert år indberette deres biomasseforbrug, import eller –produktion 
af træbiomasse og oplysninger om overholdelsen af bæredygtighedskrav og krav om drivhusgas-
emissionsbesparelser i det foregående kalenderår.  
 
Indberetning skal ske første gang senest 15. marts 2022 for 1. juli – 31. december 2021 og derefter 
hvert år den 15. marts for det foregående kalenderår. Indberetningen kan blive elektronisk eller i 
tabelform (regneark).  
 
Indberetningen skal ledsages af en erklæring fra verifikator, som bekræfter, at bæredygtighedskrav 
m.v. er opfyldt. Desuden skal verifikator lave en verifikationsrapport til aktøren, jf Figur 10.1: 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Figur 10.1: De omfattede virksomheder er ansvarlige for at udarbejde en årlig verificeret indberet-
ning. Verifikator udarbejder desuden er verifikationsrapport til virksomheden. 
 
Indberetningen udarbejdes for hver virksomhed og kan altså omfatte virksomhedens samlede for-
brug af biomasse til et eller flere værker eller anlæg, som virksomheden ejer, dog under forudsæt-
ning af, at transportafstanden til de enkelte anlæg er indregnet i drivhusgasberegningen.  
 
For producenter og importører af træpiller skal indberetningen omfatte den samlede import eller 
produktion af træpiller det foregående kalenderår. Det skal af indberetningen fremgå, hvor stor en 
del af den importerede eller producerede mængde, der er afsat til virksomheder, som er omfattet af 
kravene i denne Håndbog, og dermed hvor stor en del, der er afsat til ikke-omfattede aktører.  
 
Indberetningen skal indeholde en beskrivelse af virksomheden:  
- antal værker, samlet forbrug og produktion  
- oplysninger om CVR/CPR-nummer, adresse, GSRN-nr. m.v.  
- virksomhedens sporbarhedssystem og/eller Due Diligencesystem. 
 
Indberetningen skal indeholde en tabel med følgende oplysninger for hvert parti biomasse: Biomas-
setype, mængde (ton, MJ), geografisk oprindelse (land, region, kildeområde), certificering, drivhus-
gasudledning (gram CO 2 pr MJ), drivhusgasemissions-besparelse (pct.) samt oplysninger om opfyl-
delse af bæredygtighedskravene. Metode til beregning af drivhusgasemissionen skal fremgå, og 
om der er foretaget ILUC-vurdering, hvis der er brugt standardværdier.  
 
Biomassetyper Verifikator-  
erklæring Indberetning  Verifikations-
rapport    
Side 62 af 158 
 Træbiomassen skal kategoriseres i typer dvs. flis, træpiller/briketter, brænde m.v. fra hhv.  
1. Restprodukter fra skov  
2. Stammetræ fra skov  
3. Hurtigvoksende stævningsskov (eukalyptus)  
4. Hurtigvoksende stævningsskov (poppel gødet)  
5. Hurtigvoksende stævningsskov (poppel ugødet)  
6. Træbiomasse fra landbrug, 
7. Affald og restprodukter fra træindustri  
8. Affald og restprodukter fra anden produktion  
9. Træaffald 
10. Træbiomasse fra ”ikkeskov” 
 
Desuden skal oplyses 
1. Type af skov (primær skov, seminaturlig skov, plantage) 
2. Type af operation (afsluttende hugst, tynding)  
3. Træarter (løv, nål) (skønnet fordeling) 
 
Energistyrelsen vil på baggrund af indberetningerne offentliggøre opgørelser af Danmarks samlede 
forbrug af biomasse fordelt på biomassetyper og geografisk oprindelse, drivhusgasemissionsbe-
sparelser m.v. Indberetningerne vil ligge til grund for indberetninger til EU som følge af Gover-
nance-forordningen44 og blive anvendt til nødvendige afrapporteringer som følge af klimaloven45. 
Oplysningerne vil desuden danne basis for en evaluering af bæredygtighedskravene i 2023.  
 
Erklæring af verifikator, indhold 
 
I erklæringen konkluderer verifikator  
 
 om oplysningerne i indberetningen er retvisende, herunder om kravene til sporbarhed, fuld-
stændighed, pålidelighed og nøjagtighed er opfyldt, 
 om virksomhedens forbrug af biomasse har opfyldt bæredygtighedskriterier, som beskrevet 
i denne Håndbog eller via frivillige ordninger 
 om virksomheden har opfyldt kriterierne vedr.  drivhusgasemissioner, som beskrevet i 
denne Håndbog.  
 erklæring om, at verifikator ikke har fået kendskab til forhold, der indikerer, at der kan være 
væsentlige fejl, under forudsætning af et passende undersøgelsesniveau.  
 
Verifikator udfører verifikationsprocessen i overensstemmelse med beskrivelsen i afsnit 10.6.1 og 
opsummerer i erklæringen, hvad vurderingen er baseret på. For at sikre ensartethed af kontrol mel-
lem virksomhederne, indeholder Bilag E til denne Håndbog vejledning om de oplysninger, der skal 
indgå i verifikators erklæring. 
 
 
44 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af ener-
giunionen og klimaindsatsen, artikel 20 og bilag IX del 1.  
45 LOV nr. 965 af 26/06/2020    
Side 63 af 158 
 Energistyrelsen forventer, at alle de ønskede oplysninger i Bilag E er omfattet af erklæringen. Hvis 
der ikke er dokumentation for et bestemt punkt, vil Energistyrelsen på baggrund af verifikators for-
klaring om årsagen til den manglende dokumentation og manglens alvorlighed, vurdere konse-
kvenserne heraf. 
  
Verifikationsrapport 
 
Verifikator indsender en rapport ud over erklæringen til deres klient (virksomheden). Verifikator be-
skriver uddybende i verifikationsrapporten, hvordan virksomhedens oplysninger er kontrolleret.  
 
Herunder: 
1) Evalueringsprocessen 
2) Observationer om virksomhedens system til indsamling af oplysninger om overholdelse af 
bæredygtighedskriterierne  
3) Interessentinddragelse 
4) Observationer vedr. sporbarhed 
5) Beskrivelse af, hvordan korrekt opgørelse af mængder og biomassetyper sikres 
6) Oplysninger om hvordan kriterieopfyldelsen er vurderet, jf. kravene til verifikation under de 
enkelte kriterier 
7) Evt. beskrivelse af baggrundsdata, som ikke indgår i indberetningen, som vurderingen er 
baseret på. 
8) Evt. anbefalinger om forbedringer til virksomheden 
9) Dokumentation for at Energistyrelsens kvalifikationskrav til verifikator er opfyldt. 
 
Formålet med sådanne oplysninger er at gøre det nemmere for virksomhederne at forstå proces-
sen og forbedre resultaterne. Herudover øger sådanne oplysninger verifikators muligheder for at 
overføre viden til den virksomhed, som indsender den årlige indberetning. Verifikators rapport sen-
des til de ansvarlige fra den indberettende virksomhed. Verifikationsrapporten er ikke en del af den 
årlige indberetning, men udleveres til tilsynsmyndigheden på forlangende.  
 
 Indhold i indberetningen for biomasse fra landbrugsarealer 
 
 
Én gang årligt skal alle omfattede virksomheder indberette deres biomasseforbrug, og oplysninger 
om overholdelsen af bæredygtighedskrav og krav om drivhusgasemissionsbesparelser i det fore-
gående indberetningsår. 
  
Tidspunkt for indberetning: 
 Virksomheder, der anvender biogas produceret ved anaerob omsætning af organisk mate-
riale der stammer fra landbrugsarealer, skal indberette hvert år den 1. september , med 
første indberetning d. 1. september 2022 
 Øvrige virksomheder, der anvender biomasse fra landbrugsarealer til andre energiformål, 
skal indberette hvert år den 15. marts , med første indberetning d. 1. april 2022. 
    
Side 64 af 158 
 Indberetningsdatoerne er forsøgt fastlagt, så de flugter tidsmæssigt med andre allerede eksiste-
rende indberetninger der omfatter flere af de samme virksomheder. Indberetningen kan blive elek-
tronisk eller i tabelform (regneark).  
 
Indberetningen skal ledsages af en erklæring fra verifikator, som bekræfter, at bæredygtighedskrav 
m.v. er opfyldt. Desuden skal verifikator lave en verifikationsrapport til aktøren, jf. Figur 10.2: 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Figur 10.2: De omfattede virksomheder er ansvarlige for at udarbejde en årlig verificeret indberet-
ning. Verifikator udarbejder desuden er verifikationsrapport til virksomheden. 
 
Indholdet i indberetningen, verifikatorerklæringen samt verifikationsrapporten beskrives i det føl-
gende.  
 
 Indberetningen 
 
Indberetningen udarbejdes for hver omfattet virksomhed. For landbrugsbiomasse skal nedenstå-
ende oplysninger indgå i indberetningen.  
 
 
Indhold 
 
1) Informationer om virksomheden:  
- CVR/CPR-nummer 
- Anlægsnavn og adresse 
- GSRN-nr. 
- Kontaktoplysninger (e-mail og telefon) 
- Samlet produktion og forbrug 
- Hvorvidt anlægget er certificeret, samt angivelse af certificeringsordning 
2) Indberetning af biomasser: 
- Samlet forbrug af landbrugsbiomasse det foregående indberetningsår opdelt på 
biomassetyper og mængder af hver type  
- Biomassens geografiske oprindelse  
3) Bæredygtighedserklæring, hvormed det på tro og love erklæres, at kravene om bæredyg-
tighed og drivhusgasemissionsbesparelser (hvis relevant) er overholdt 
4) Verifikatorerklæring (se indhold beskrevet nedenfor) 
 Verifikator-  
erklæring Indberetning  Verifikations-
rapport    
Side 65 af 158 
 Energistyrelsen vil på baggrund af indberetningerne offentliggøre opgørelser af Danmarks samlede 
forbrug af biomasse fordelt på biomassetyper og geografisk oprindelse. Indberetningerne vil ligge 
til grund for indberetninger til EU som følge af Governance-forordningen46 og blive anvendt til nød-
vendige afrapporteringer som følge af klimaloven47.  
 
 Verifikatorerklæring 
 
Verifikators erklæring skal vedlægges indberetningen. 
 
I erklæringen konkluderer verifikator  
 om oplysningerne i den årlige indberetning er retvisende, herunder om kravene til sporbar-
hed, fuldstændighed, pålidelighed, og nøjagtighed er opfyldt, 
 om virksomhedens forbrug af biomasse har opfyldt bæredygtighedskriterier, som beskrevet 
i denne Håndbog eller via frivillige ordninger (Se tabel i Bilag E) 
 om de angivne mængder af anvendte energiafgrøder i produktionen er retvisende  
 hvis relevant, om virksomheden har opfyldt kriterierne vedrørende drivhusgasemissioner, 
som beskrevet i denne Håndbog.  
 erklæring om, at verifikator ikke har fået kendskab til forhold, der indikerer, at der kan være 
væsentlige fejl, under forudsætning af et passende undersøgelsesniveau.  
 
Verifikator udfører verifikationsprocessen i overensstemmelse med beskrivelsen i afsnit 10.6.1 og 
opsummerer i erklæringen, hvad vurderingen er baseret på. 
For at sikre ensartethed af kontrol mellem virksomhederne, indeholder Bilag E til denne Håndbog 
vejledning om de oplysninger, der skal indgå i verifikators erklæring. 
 
Energistyrelsen forventer, at alle de ønskede oplysninger i Bilag E er omfattet af erklæringen. Hvis 
der ikke er dokumentation for et bestemt punkt, vil Energistyrelsen på baggrund af verifikators for-
klaring om årsagen til den manglende dokumentation og manglens alvorlighed, vurdere konse-
kvenserne heraf. 
 
 Verifikationsrapport 
 
Verifikator indsender en rapport ud over erklæringen til deres klient (virksomheden). Verifikator be-
skriver uddybende i verifikationsrapporten, hvordan virksomhedens oplysninger er kontrolleret.  
 
Herunder: 
1) Evalueringsprocessen 
2) Observationer om virksomhedens system til indsamling af oplysninger om overholdelse af 
bæredygtighedskriterierne  
3) Interessentinddragelse 
4) Observationer vedr. sporbarhed 
 
46 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af ener-
giunionen og klimaindsatsen, artikel 20 og bilag IX del 1.  
47 LOV nr 965 af 26/06/2020    
Side 66 af 158 
 5) Beskrivelse af, hvordan korrekt opgørelse af mængder og biomassetyper sikres 
6) Oplysninger om hvordan kriterieopfyldelsen er vurderet, jf. kravene til verifikation under de 
enkelte kriterier 
7) Evt. beskrivelse af baggrundsdata, som ikke indgår i indberetningen, som vurderingen er 
baseret på. 
8) Evt. anbefalinger om forbedringer til virksomheden 
9) Dokumentation for at Energistyrelsens kvalifikationskrav til verifikator er opfyldt.  
 
Formålet med sådanne oplysninger er at gøre det nemmere for virksomhederne at forstå proces-
sen og forbedre resultaterne. Herudover øger sådanne oplysninger verifikators muligheder for at 
overføre viden til virksomheden. Verifikators rapport sendes til de ansvarlige fra den indberettende 
virksomhed. Verifikationsrapporten er ikke en del af den årlige indberetning, men udleveres til til-
synsmyndigheden på forlangende.  
 
 Indberetning af brug af energiafgrøder i støtteberettiget biogasproduktion  
 
 Indberetningsåret 1. august 2020 til 31. juli 2021 
 
Alle virksomheder der anvender støtteberettiget biogas skal den 1. september 2021 indberette alle 
typer og mængder af biomasser der er anvendt i biogasproduktionen fra 1. august 2020 til 31. juli 
2021.  
 
De informationer der indberettes under disse kategorier benyttes til at udregne og kontrollere den 
samlede andel af energiafgrøder anvendt i biogasproduktionen. Energistyrelsen kan yderligere på 
baggrund af indberetningerne offentliggøre opgørelser af Danmarks samlede forbrug af biomasse 
fordelt på biomassetyper. Indberetningerne vil ligge til grund for indberetninger til EU som følge af 
Governance-forordningen48 og blive anvendt til nødvendige afrapporteringer som følge af klimalo-
ven49.  
 
Indberetningen udarbejdes for hver støttemodtager og nedenstående oplysninger skal indgå i ind-
beretningen.  
 
Indhold 
1) Informationer om virksomheden: 
- Anlægsnavn og adresse 
- CVR/CPR-nummer 
- GSRN-nr. 
- Kontaktoplysninger (e-mail og telefon) 
- Samlet produktion og forbrug 
- Leveret mængde støtteberettiget energi 
 
48 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af ener-
giunionen og klimaindsatsen, artikel 20 og bilag IX del 1.  
49 LOV nr 965 af 26/06/2020    
Side 67 af 158 
 - For el-producerende anlæg, hvorvidt der anvendes øvrige brændsler end biogas på 
anlægget 
- Hvorvidt tilskudsmodtager kun forbruger egenproduceret biogas 
2) Indberetning af biomasser 
- Samlet forbrug af biomasser det foregående indberetningsår opdelt på biomassetyper 
og mængder af hver type 
 
For indberetningsåret der løber fra 1. august 2020 til 31. juli 2021  stilles der intet krav om verifika-
torerklæring eller verifikationsrapport. Energistyrelsen kan kræve, at tilskudsmodtageren indsender 
en revisorerklæring 
 
 Indberetningsåret 1. august 2021 til 31. juli 2022 og fremefter 
 
Anlæg med kapacitet under 2 MW eller 200 m3 metan pr. time 
Anlæg der anvender støtteberettiget biogas, bortset fra forgasningsgas, og som har en samlet no-
minel indfyret termisk effekt på under 2 MW, samt opgraderingsanlæg med en kapacitet på under 
200 m3 metan pr. time, skal alene leve op til kravet om begrænsning af energiafgrøder i biogaspro-
duktionen som beskrevet i afsnit 4.1.2. 
 
Alle virksomheder der anvender støtteberettiget biogas skal én gang årligt den 1. september, ind-
berette alle typer og mængder af biomasser der er anvendt i biogasproduktionen fra 1. august for-
rige år til 31. juli samme år. Virksomheder der anvender gas produceret ved termisk forgasning, 
skal indberette i henhold til afsnit 10.4. 
 
De informationer der indberettes under disse kategorier benyttes til at udregne og kontrollere den 
samlede andel af energiafgrøder anvendt i biogasproduktionen. Energistyrelsen kan yderligere på 
baggrund af indberetningerne offentliggøre opgørelser af Danmarks samlede forbrug af biomasse 
fordelt på biomassetyper. Indberetningerne vil ligge til grund for indberetninger til EU som følge af 
Governance-forordningen50 og blive anvendt til nødvendige afrapporteringer som følge af klimalo-
ven51.  
 
Indberetningen udarbejdes for hver støttemodtager og nedenstående oplysninger skal indgå i ind-
beretningen.  
 
Indhold 
3) Informationer om virksomheden: 
- Anlægsnavn og adresse 
- CVR/CPR-nummer 
- GSRN-nr. 
- Kontaktoplysninger (e-mail og telefon) 
- Samlet produktion og forbrug 
- Leveret mængde støtteberettiget energi 
 
50 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af ener-
giunionen og klimaindsatsen, artikel 20 og bilag IX del 1.  
51 LOV nr 965 af 26/06/2020    
Side 68 af 158 
 - For el-producerende anlæg, hvorvidt der anvendes øvrige brændsler end biogas på 
anlægget 
- Hvorvidt tilskudsmodtager kun forbruger egenproduceret biogas 
4) Indberetning af biomasser 
- Samlet forbrug af biomasser det foregående indberetningsår opdelt på biomassetyper 
og mængder af hver type 
 
Anlæg med kapacitet på mindst 2 MW  eller 200 m3 metan pr. time 
 
Alle anlæg der anvender støtteberettiget biogas, bortset fra forgasningsgas, og som har en samlet 
nominel indfyret termisk effekt på 2 MW eller derover, samt opgraderingsanlæg der har en kapaci-
tet på 200 m3 metan per time eller derover, skal leve op til kravet om begrænsning af energiafgrø-
der i biogasproduktionen som beskrevet i afsnit 4.1.2. og afsnit 4.4.  
 
Alle virksomheder, der anvender støtteberettiget biogas skal én gang årligt den 1. september, ind-
berette alle typer og mængder af biomasser der er anvendt i biogasproduktionen fra 1. august det 
forrige år til 31. juli samme år. Virksomheder der anvender gas produceret ved termisk forgasning, 
skal indberette i henhold til afsnit 10.4.  
 
Bemærk, at denne indberetning er sammenkørt med indberetningen af forbruget af landbrugsbio-
masse som beskrevet i forrige afsnit 10.5, hvorfor biomassetyper der allerede er indberettet under 
landbrugsbiomasse kun skal fremgå én gang af indberetningen.  
 
Udover alle typer og mængder af biomasser der er anvendt i biogasproduktionen, skal indberetnin-
gen indeholde de informationer listet i afsnit 10.5.1. For de indberettede biomasser fra landbrugs-
arealer (afsnit 10.5.) er der skærpede krav til de data der skal indberettes. For de øvrige biomasse-
typer der ikke stammer fra landbrugsarealer, er det dog ikke nødvendigt at angive biomassens 
geografiske oprindelse, eller indsende bæredygtighedserklæring og verifikatorerklæring for disse 
biomasser.  
 
De informationer der indberettes under disse kategorier benyttes til at udregne og kontrollere den 
samlede andel af energiafgrøder anvendt i biogasproduktionen. Energistyrelsen vil yderligere på 
baggrund af indberetningerne offentliggøre opgørelser af Danmarks samlede forbrug af biomasse 
fordelt på biomassetyper. Indberetningerne vil ligge til grund for indberetninger til EU som følge af 
Governance-forordningen52 og blive anvendt til nødvendige afrapporteringer som følge af klimalo-
ven53.  
 
 Erklæring af verifikator og verifikationsrapport  
 
Anlæg med kapacitet under 2 MW eller 200 m3 metan pr. time. 
 
 
52 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af ener-
giunionen og klimaindsatsen, artikel 20 og bilag IX del 1.  
53 LOV nr. 965 af 26/06/2020    
Side 69 af 158 
 Intet krav om verifikatorerklæring eller verifikationsrapport. Energistyrelsen kan kræve, at tilskuds-
modtageren indsender en revisorerklæring 
 
Anlæg med kapacitet på mindst 2 MW eller 200 m3 metan pr. time 
 
Verifikatorerklæring og verifikationsrapport udarbejdes jævnfør afsnit 10.5.2 og 10.5.3. Verifikato-
rerklæringen og  verifikationsrapporten skal indeholde oplysninger om hvorvidt aktørens forbrug af 
energiafgrøder har opfyldt kravet om begrænset anvendelse samt om de angivne mængder af an-
vendte energiafgrøder i produktionen er retvisende.  
 
 Virksomhedernes håndtering af dataindsamling, indberetning og kontrol 
 
For at kunne fremlægge pålidelige bæredygtighedsoplysninger i forbindelse med indberetningen til 
Energistyrelsen bør de omfattede virksomheder sikre, at de og deres leverandører har etableret 
effektive systemer til at kunne indberette, indhente og opbevare tilstrækkelig og relevant dokumen-
tation for oplysningerne. 
 
Det betyder, at de skal have et kontrollerbart system til dokumentation af de oplysninger, de videre-
giver, at dokumentationen skal gemmes i mindst fem år, og at de skal påtage sig ansvaret for at 
stille dokumentation og andre oplysninger til rådighed for verifikator og tilsynsmyndighed. 
 
Energistyrelsen anbefaler, at de omfattede virksomheder udpeger en kontaktperson med ansvar 
for indberetning af bæredygtighedsoplysninger. 
 
Det er god praksis at: 
1) holde kontakt med leverandørerne i produktionskæden for at sikre bevidsthed om behovet 
for samarbejde og for kontrollerbar efterlevelse af principperne, 
2) fremlægge data på en overskuelig måde og så konsistent som muligt over årene (men 
med plads til forbedringer af metoden), 
3) sikre, at ansvaret for levering af oplysninger er pålagt de relevante leverandører, 
4) kortlægge dataflowet inden for virksomheden og i produktionskæden 
5) sikre tilstrækkelige kontroller vedrørende data, 
6) dokumentere systemet (hvem gør hvad, hvornår m.v.), 
7) sikre sporbarhed af data over tid  
8) muliggøre at relevant viden fra eksterne interessenter inddrages  
 
Organisering af kontrol  
Alle omfattede virksomheder skal indgå aftale med en verifikator om verifikation. Verifikation kræ-
ver, at virksomheden gennemgår følgende trin: 
 
Trin 1 Indgå aftale med en verifikator, som opfylder kvalifikationskravene 
Trin 2 Forelægge relevante oplysninger om biomasser og bæredygtighed for verifikator 
Trin 3 Forelægge understøttende oplysninger og dokumentation, som virksomheden er i be-
siddelse af.    
Side 70 af 158 
 Trin 4 Tillade besøg fra verifikator 
Trin 5 Svare på alle verifikators spørgsmål 
Trin 6 Korrigere eventuelle væsentligt forkerte oplysninger, som verifikator har opdaget. 
Trin 7 Forelægge verifikators erklæring for Energistyrelsen sammen med den årlige indberet-
ning 
 
 
Verifikationsprocessen kan vare flere uger eller længere, især hvis produktionskæden er kompleks 
eller lang, og hvis svar på spørgsmål fra verifikator trækker ud. Energistyrelsen anbefaler, at virk-
somheder så tidligt som muligt i processen finder deres uafhængige verifikatorer, dvs. i god tid før 
fristen for indsendelse af den årlige indberetning til Energistyrelsen. 
 
 Verifikation af indberetningen 
 
Verifikator skal kontrollere alle oplysninger i den årlige indberetning og den underliggende doku-
mentation herfor. Kontrollen omfatter f.eks. følgende oplysninger:   
 
Oplysninger vedrørende hvert parti af biomasse 
 
 Mængde af leveret biomasse (tons, MJ) 
 Biomassetype 
 Biomassebrændselstype 
 Produktionsproces 
 Geografisk oprindelse 
 Evt. certificering efter frivillig ordning eller andre certificeringsordninger 
 Dokumentation for overholdelse af bæredygtighedskriterier, jf krav i denne Håndbog 
 Dokumentation for reduktion i drivhusgasser og dertil hørende baggrundsdata, hvis der an-
vendes faktiske værdier  
 Hvor relevant, dokumentation for vurdering af iLUC, hvis der anvendes standardværdier 
 Dokumenter som dokumenterer overholdelse af massebalanceprincipperne 
 
Med ”parti” menes en eller flere leverancer med samme karakteristika. Hvis leverancerne kommer 
fra samme geografiske oprindelse, dækker samme brændsels- og biomassetype og har samme 
bæredygtighedskarakteristika, vil de kunne slås sammen til et ”parti”. 
 
Verifikator skal benytte følgende kriterier: 
 
1. Sporbarhed 
a. Kan de indberettede oplysninger spores tilbage til leverandører, som har genereret 
de oprindelige oplysninger, gennem sporbarheds- eller et massebalancesystem? 
b. Findes der tilstrækkelig og relevant dokumentation, som understøtter alle indberet-
tede oplysninger, dvs. foreligger der oplysninger, som dokumenterer overholdelse 
af alle krav til bæredygtighed, drivhusgasbesparelser og massebalance? 
2. Fuldstændighed    
Side 71 af 158 
 a. Foreligger der oplysninger om alle partier af biomasser? 
b. Afspejler indberetningen den samlede mængde biomasse, som virksomheden har 
leveret eller fået leveret? 
3. Pålidelighed 
a. Er der anvendt pålidelige metoder til beregning og indberetning af faktiske CO2-
data? 
b. Er de indberettede råmaterialetyper til biobrændstof fra aktører højere oppe i pro-
duktionskæden repræsentative for de faktiske råmaterialer, der er leveret? 
c. For biobrændstof leveret med specifikke oplysninger om råmaterialeblanding 
(f.eks. ved blanding af tekniske årsager) svarer de indberettede bæredygtigheds-
oplysninger da til den faktiske råmaterialesammensætning? 
4. Nøjagtighed 
a. Er de indberettede oplysninger indsamlet på en grundig og fejlfri måde 
 
Ikke alle disse kriterier vil være relevante for alle indberetninger (f.eks. benytter ikke alle virksom-
heder faktiske data for CO2-emissioner). Endvidere kan nogle verifikatorer vælge at anvende yder-
ligere kriterier. 
 
Bortset fra de oplysninger, som indberettes eller som kontrolleres af verifikator, kan dokumentation 
for oplysninger, herunder for overholdelse af bæredygtighedskriterierne, forblive hos den virksom-
hed i kæden, som dokumentationen vedrører, og skal således ikke videregives til de følgende led i 
produktionskæden. Al dokumentation skal imidlertid opbevares og på forlangende gøres tilgænge-
lig i forbindelse med verifikationen eller Energistyrelsens tilsyn. Der kan f.eks. være landkort, faktu-
raer, oplysninger om drivhusgasemissioner, certifikater m.m. 
 
Ved udførelsen af den stikprøvebaserede kontrol vil verifikator skulle arbejde sig bagud i produkti-
onskæden ved hjælp af de oplysninger, som er videregivet i overensstemmelse med massebalan-
ceprincipperne. Det er derfor vigtigt, at aktørerne i produktionskæden samarbejder om at viderefor-
midle disse oplysninger. 
 
Verifikator vil i passende omfang besøge virksomhederne og deres leverandører. Verifikator vil 
gennemgå verifikationsprocessen og møde den ansvarlige for de oplysninger, som indberettes. Ve-
rifikator ser på hele produktionskæden og dataflowet og gennemfører kontroller. Typisk vil ikke alle 
virksomheder i produktionskæden blive kontaktet. Den præcise fremgangsmåde kan variere alt ef-
ter verifikator og produktionskæde. 
 
Verifikator kan også vælge at foretage test i løbet af året for at undgå eventuelle flaskehalse i slut-
ningen af året. 
 
Hvis kontrollen viser, at visse oplysninger i indberetningen ikke er dokumenteret, skal virksomhe-
derne skaffe den nødvendige dokumentation. Verifikator kan ikke godkende indberetningen uden 
anmærkning om forholdet, hvis de pågældende oplysninger ikke ændres. Der skal foreligge be-
mærkninger om, hvilke og hvor mange data der er ændret, hvor det måtte være relevant. Biomas-
ser, for hvilke man ikke har kunnet dokumentere og kontrollere de krævede bæredygtighedsoplys-
ninger, kan ikke anses for at overholde bæredygtighedskriterierne. 
    
Side 72 af 158 
 
 Dokumentation for overholdelse af massebalanceprincippet 
 
VE-direktivet tillader, at partier af biomasse med forskellige bæredygtigheds- og drivhusgasemissi-
onskarakteristika blandes i produktionskæden, hvis opfyldelse af kravene kan dokumenteres ved 
hjælp af et såkaldt ”massebalancesystem”. 
 
Massebalancesystemet skal sikre, at der - selv om biomassepartier sammenblandes - er transpa-
rens om biomassens bæredygtighedskarakteristika og drivhusgasudledninger hele vejen igennem 
værdikæden – fra produktion til slutanvendelse. Systemet skal således sikre, at der kan trækkes 
partier ud af blandingen med bestemte karakteristika. F.eks. hvis en træpilleproducent modtager én 
leverance fra certificeret skov, og én fra en ikke-certificeret skov, skal det være muligt at opdele de 
to leverancer i den efterfølgende distribution, selvom biomassen fysisk er blevet blandet. 
 
Massebalancesystemet er et såkaldt ” chain of custody ”-system. Der findes også andre chain of 
custody-systemer, men det eneste der er tilladt under VE-II er massebalancesystemet, hvis bio-
massen sammenblandes i produktionskæden. Systemet har også været anvendt i det foregående 
VE-I-direktiv, som kun stillede bæredygtighedskrav til biogas til transport og til biobrændstoffer. 
 
Oprindelsesgarantier, som også udvides til biomassebrændsler i direktivet, er et såkaldt book and 
claim-system, som kan dokumentere, at en given andel eller mængde af energi er produceret fra 
vedvarende energi. Der følger altså ikke anden information med, som kan spores igennem værdi-
kæden. Oprindelsesgarantier er altså ikke tilstrækkelig dokumentation, da de præcise bæredygtig-
hedskarakteristika og drivhusgasudledninger skal være kendte. 
 Hvad skal dokumenteres igennem værdikæden? 
 
De oplysninger vedrørende hvert parti af biomasse, der er beskrevet i afsnit 10.4 og 10.5 skal følge 
hvert enkelt parti. Herunder de dokumenter, der er nødvendige for at kunne opretholde et masse-
balancesystem. Hver operatør i værdikæden har pligt til at dokumentere input og output. Hvis et led 
i værdikæden ikke er dokumenteret korrekt, så kan anvendelsen af biomassen ikke leve op til bæ-
redygtighedskriterierne og besparelseskravene i VE-II. Dokumentation skal indeholde: 
 
1) Fakturaer 
2) Beskrivelser af det fysiske produkt 
3) Volumen på input/output på det givne produkt 
4) Dokumentation af konverteringsfaktorer  
5) Leverandører og aftagere af produktet 
6) Transaktionsdatoer 
7) Bæredygtigheds- og drivhusgasemissions-informationer  
Det er den enkelte operatørs ansvar at opretholde dokumentationen, når produktet passerer læn-
gere ned i værdikæden, så det kan efterses ved et tilsyn.  
 Hvordan kan partier blandes? 
Når partier blandes, er der to typer informationer, der skal tages højde for: 1) Bæredygtighedska-
rakteristika og 2) Drivhusgasudledninger gennem værdikæden.     
Side 73 af 158 
 10.8.2.1 Bæredygtighedskarakteristika 
Det første er illustreret i figur 10.3 med udgangspunkt i en træpillefabrik og i figur 10.4 med ud-
gangspunkt i et opgraderingsanlæg. Princippet for faste og gasformige biomassebrændsler er ens, 
idet partierne skal ses uafhængigt af det, som den, der aftager biomassebrændsler fysisk modta-
ger, selvom distributionsmetoden er forskellig. Den der anvender biomassebrændslet er ansvarlig 
for, at dokumentationen følger med i hele kæden. 
 
Figur 10.3: Eksempel på, hvordan forskellige partier med forskellig bæredygtighedskarakteristika 
kan blandes i en træpillefabrik. 
 
 
Figur 10.4: Eksempel på, hvordan forskellige partier med forskellige bæredygtighedskarakteri-
stika kan blandes i gasnettet. 
 
10.8.2.2 Drivhusgasudledninger 
Derudover skal partier med forskellige drivhusgasudledninger kunne blandes. Her er der to mulig-
heder. Enten kan man vælge den mest konservative værdi , eller man kan beregne et vægtet 
   
Side 74 af 158 
 gennemsnit . Dette er illustreret i figur 10.5 og figur 10.6, hvor der er taget udgangspunkt i en træ-
pillefabrik og et opgraderingsanlæg. Hvis man anvender den mest konservative værdi tager man 
den højeste drivhusgasværdi af de partier, der blandes (se figur 10.5). 
 
 
 
Figur 10.5: Beregning af DHG-udledning ved at anvende den mest konservative værdi. 
 
Hvis man anvender et vægtet gennemsnit, beregnes drivhusgasudledningen for hver andel, der går 
ind i træpillefabrikken/opgraderingsanlægget, og summeres på output-siden (se figur 10.6) 
 
   
Side 75 af 158 
  
 
Figur 10.6: Beregning af drivhusgasudledning ved at anvende vægtet gennemsnit. 
 
10.8.2.3 Konverteringsfaktorer 
Når en operatør behandler materialet i sin del af værdikæden, skal operatøren dokumentere bru-
gen af konverteringsfaktorer. Ifølge VE-IIs art. 30, stk. 2 skal konverteringsfaktorerne beregnes 
som forholdet mellem massen på outputtet og massen på råmaterialet i inputtet. Operatørerne skal 
bogføre hvilke konverteringsfaktorer de anvender ift.: 
 
1) Hvilket input der henvises til 
2) Hvilket output der henvises til 
3) Konverteringsfaktorernes enheder 
4) Konverteringsfaktorernes værdier 
5) Datoer hvor en specifik konverteringsfaktor er valid 
6) Beregninger og anden dokumentation, der har betydning for konverteringsfaktoreren. 
Principperne i, hvordan konverteringsfaktorerne anvendes er illustreret i figur 10.7, hvor der er ta-
get udgangspunkt i en træpillefabrik og et opgraderingsanlæg. 
   
Side 76 af 158 
  
 
Figur 10.7: Eksempel på anvendelse af konverteringsfaktorer. 
 
Operatørerne bør også tage hensyn til, at der kan ske tilføjelse eller tab af materiale i produktionen, 
som kan give anledning til at justere data i værdikæden. 
 
Der skal etableres og opretholdes et massebalancesystem for hvert enkelt anlæg. Hvis en virksom-
hed f.eks. ejer en række forskellige anlæg, skal hvert anlæg have sit eget system. Derudover, hvis 
to eller flere forskellige juridiske enheder (f.eks. to virksomheder) anvender det samme anlæg, skal 
hver virksomhed have sit eget massebalancesystem.   
 
   
Side 77 af 158 
 11  Bilag A. Standardværdier for drivhusgas-
emissionsbesparelser  
Typiske og standardværdier for drivhusgasemissionsbesparelser for 
biomassebrændsler, når de produceres uden nettokulstofemission 
som følge af ændret arealanvendelse 
 
TRÆFLIS 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Varme Elektrici-
tet  Varme Elektrici-
tet 
Træflis fra restpro-
dukter fra skovbrug, 
rester fra anden pro-
duktion og træbio-
masse fra ikkeskov 1-500 km 93 % 89 % 91 % 87 % 
500-2 500 km 89 % 84 % 87 % 81 % 
2 500-10 000 km 82 % 73 % 78 % 67 % 
Over 10 000 km 67 % 51 % 60 % 41 % 
Træflis fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(eukalyptus) 2 500-10 000 km 77 % 65 % 73 % 60 % 
Træflis fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – gødet) 1-500 km 89 % 83 % 87 % 81 % 
500-2 500 km 85 % 78 % 84 % 76 % 
2 500-10 000 km 78 % 67 % 74 % 62 % 
Over 10 000 km 63 % 45 % 57 % 35 %    
Side 78 af 158 
 TRÆFLIS 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Varme Elektrici-
tet  Varme Elektrici-
tet 
Træflis fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – uden gød-
ning) 1-500 km 91 % 87 % 90 % 85 % 
500-2 500 km 88 % 82 % 86 % 79 % 
2 500-10 000 km 80 % 70 % 77 % 65 % 
Over 10 000 km 65 % 48 % 59 % 39 % 
Træflis fra stamme-
træ 1-500 km 93 % 89 % 92 % 88 % 
500-2 500 km 90 % 85 % 88 % 82 % 
2 500-10 000 km 82 % 73 % 79 % 68 % 
Over 10 000 km 67 % 51 % 61 % 42 % 
Træflis fra restpro-
dukter fra træindustri 1-500 km 94 % 92 % 93 % 90 % 
500-2 500 km 91 % 87 % 90 % 85 % 
2 500-10 000 km 83 % 75 % 80 % 71 % 
Over 10 000 km 69 % 54 % 63 % 44 % 
    
Side 79 af 158 
 TRÆPILLER* 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportaf-
stand Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Varme Elektrici-
tet  Varme Elektrici-
tet 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra skov-
brug, rest-
produkter 
fra anden 
produktion 
og træbio-
masse fra 
ikkeskov Scenarie 
1 1-500 km 58 % 37 % 49 % 24 % 
500-2 500 km 58 % 37 % 49 % 25 % 
2 500-10 000 
km 55 % 34 % 47 % 21 % 
Over 10 000 
km 50 % 26 % 40 % 11 % 
Scenarie 
2a 1-500 km 77 % 66 % 72 % 59 % 
500-2 500 km 77 % 66 % 72 % 59 % 
2 500-10 000 
km 75 % 62 % 70 % 55 % 
Over 10 000 
km 69 % 54 % 63 % 45 % 
Scenarie 
3a 1-500 km 92 % 88 % 90 % 85 % 
500-2 500 km 92 % 88 % 90 % 86 % 
2 500-10 000 
km 90 % 85 % 88 % 81 % 
Over 10 000 
km 84 % 76 % 81 % 72 % 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra hur-
tigvoksende 
stævnings-
skov (euka-
lyptus) Scenarie 
1 2 500-10 000 
km 52 % 28 % 43 % 15 % 
Scenarie 
2a 2 500-10 000 
km 70 % 56 % 66 % 49 % 
Scenarie 
3a 2 500-10 000 
km 85 % 78 % 83 % 75 %    
Side 80 af 158 
 TRÆPILLER* 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportaf-
stand Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Varme Elektrici-
tet  Varme Elektrici-
tet 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra hur-
tigvoksende 
stævnings-
skov (pop-
pel – gødet) Scenarie 
1 1-500 km 54 % 32 % 46 % 20 % 
500-10 000 km 52 % 29 % 44 % 16 % 
Over 10 000 
km 47 % 21 % 37 % 7 % 
Scenarie 
2a 1-500 km 73 % 60 % 69 % 54 % 
500-10 000 km 71 % 57 % 67 % 50 % 
Over 10 000 
km 66 % 49 % 60 % 41 % 
Scenarie 
3a 1-500 km 88 % 82 % 87 % 81 % 
500-10 000 km 86 % 79 % 84 % 77 % 
Over 10 000 
km 80 % 71 % 78 % 67 % 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra hur-
tigvoksende 
stævnings-
skov (pop-
pel – uden 
gødning) Scenarie 
1 1-500 km 56 % 35 % 48 % 23 % 
500-10 000 km 54 % 32 % 46 % 20 % 
Over 10 000 
km 49 % 24 % 40 % 10 % 
Scenarie 
2a 1-500 km 76 % 64 % 72 % 58 % 
500-10 000 km 74 % 61 % 69 % 54 % 
Over 10 000 
km 68 % 53 % 63 % 45 % 
Scenarie 
3a 1-500 km 91 % 86 % 90 % 85 % 
500-10 000 km 89 % 83 % 87 % 81 % 
Over 10 000 
km 83 % 75 % 81 % 71 %    
Side 81 af 158 
 TRÆPILLER* 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportaf-
stand Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Varme Elektrici-
tet  Varme Elektrici-
tet 
Stammetræ Scenarie 
1 1-500 km 57 % 37 % 49 % 24 % 
500-2 500 km 58 % 37 % 49 % 25 % 
2 500-10 000 
km 55 % 34 % 47 % 21 % 
Over 10 000 
km 50 % 26 % 40 % 11 % 
Scenarie 
2a 1-500 km 77 % 66 % 73 % 60 % 
500-2 500 km 77 % 66 % 73 % 60 % 
2 500-10 000 
km 75 % 63 % 70 % 56 % 
Over 10 000 
km 70 % 55 % 64 % 46 % 
Scenarie 
3a 1-500 km 92 % 88 % 91 % 86 % 
500-2 500 km 92 % 88 % 91 % 87 % 
2 500-10 000 
km 90 % 85 % 88 % 83 % 
Over 10 000 
km 84 % 77 % 82 % 73 %    
Side 82 af 158 
 TRÆPILLER* 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportaf-
stand Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Varme Elektrici-
tet  Varme Elektrici-
tet 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra træindu-
stri Scenarie 
1 1-500 km 75 % 62 % 69 % 55 % 
500-2 500 km 75 % 62 % 70 % 55 % 
2 500-10 000 
km 72 % 59 % 67 % 51 % 
Over 10 000 
km 67 % 51 % 61 % 42 % 
Scenarie 
2a 1-500 km 87 % 80 % 84 % 76 % 
500-2 500 km 87 % 80 % 84 % 77 % 
2 500-10 000 
km 85 % 77 % 82 % 73 % 
Over 10 000 
km 79 % 69 % 75 % 63 % 
Scenarie 
3a 1-500 km 95 % 93 % 94 % 91 % 
500-2 500 km 95 % 93 % 94 % 92 % 
2 500-10 000 
km 93 % 90 % 92 % 88 % 
Over 10 000 
km 88 % 82 % 85 % 78 % 
* Scenarie 1 henviser til processer, hvor et naturgaskedelanlæg anvendes til at le-
vere procesvarmen til pillepresseren. Elektriciteten til pillepresseren leveres fra 
nettet. 
Scenarie 2a henviser til processer, hvor et træfliskedelanlæg med fortørret flis an-
vendes til at levere procesvarme. Elektriciteten til pillepresseren leveres fra nettet. 
Sag 3a henviser til processer, hvor et kraftvarmeanlæg fyret med fortørret træflis 
anvendes til at levere elektricitet og varme til pillepresseren.    
Side 83 af 158 
 LANDBRUGSPRODUKTIONSVEJE 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Varme Elektrici-
tet  Varme Elektricitet 
Restprodukter fra land-
brugsarealer med en 
massefylde på < 0,2 
t/m3* 1-500 km 95 % 92 % 93 % 90 % 
500-2 500 km 89 % 83 % 86 % 80 % 
2 500-10 000 km 77 % 66 % 73 % 60 % 
Over 10 000 km 57 % 36 % 48 % 23 % 
Restprodukter fra land-
brugsarealer med en 
massefylde på > 0,2 
t/m3** 1-500 km 95 % 92 % 93 % 90 % 
500-2 500 km 93 % 89 % 92 % 87 % 
2 500-10 000 km 88 % 82 % 85 % 78 % 
Over 10 000 km 78 % 68 % 74 % 61 % 
Halmpiller  1-500 km 88 % 82 % 85 % 78 % 
500-10 000 km 86 % 79 % 83 % 74 % 
Over 10 000 km 80 % 70 % 76 % 64 % 
Bagassebriketter  500-10 000 km 93 % 89 % 91 % 87 % 
Over 10 000 km 87 % 81 % 85 % 77 % 
Palmekernemel Over 10 000 km 20 % -18 % 11 % -33 % 
Palmekernemel (ingen 
CH4-emissioner fra 
oliemøllen) Over 10 000 km 46 % 20 % 42 % 14 % 
* Denne gruppe af materialer omfatter restprodukter fra landbruget med en lav rum-
vægt og omfatter materialer såsom halmballer, havreskaller, risskaller og bagasse-
baller (ikke udtømmende liste). 
** Denne gruppe af restprodukter fra landbruget med højere rumvægt omfatter mate-
rialer som såsom majskolber, nøddeskaller, sojaskaller, palmekerneskaller (ikke 
udtømmende liste).    
Side 84 af 158 
 BIOGAS TIL ELEKTRICITET* 
System til 
biogasproduktion Teknologiske mulig-
heder Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Gylle54 Scenarie 
1 Åbent fermentat55 146 % 94 % 
Lukket fermentat56 246 % 240 % 
Scenarie 
2 Åbent fermentat 136 % 85 % 
Lukket fermentat 227 % 219 % 
Scenarie 
3 Åbent fermentat 142 % 86 % 
Lukket fermentat 243 % 235 % 
Majs 
(Maize
), hele 
plan-
ten57 Scenarie 
1 Åbent fermentat 36 % 21 % 
Lukket fermentat 59 % 53 % 
Scenarie 
2 Åbent fermentat 34 % 18 % 
Lukket fermentat 55 % 47 % 
Scenarie 
3 Åbent fermentat 28 % 10 % 
Lukket fermentat 52 % 43 % 
 
54Værdierne for produktionen af biogas fra husdyrgødning omfatter negative emissioner for emissioner, som er sparet gen-
nem håndtering af uforarbejdet husdyrgødning. Værdien af e sca er lig med -45 g CO 2 eq/MJ husdyrgødning anvendt i anae-
rob nedbrydning 
55Åben lagring af fermentat tegner sig for yderligere emissioner af CH4 og N 2O. Omfanget af disse emissioner skifter alt efter 
de omgivende betingelser, substrattyper og nedbrydningseffektiviteten. 
56Lukket lagring betyder, at den fermentat, der hidrører fra nedbrydningsprocessen, lagres i en gastæt beholder, og at den 
supplerende biogas, som frigives under lagringen, anses for at være nyttiggjort til produktion af yderligere elektricitet eller 
biomethan. Ingen drivhusgasemissioner er medtaget i denne proces. 
57Majs (Maize), hele planten: majs høstet som foder og ensileret med henblik på konservering.    
Side 85 af 158 
 BIOGAS TIL ELEKTRICITET* 
System til 
biogasproduktion Teknologiske mulig-
heder Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Bioaf-
fald Scenarie 
1 Åbent fermentat 47 % 26 % 
Lukket fermentat 84 % 78 % 
Scenarie 
2 Åbent fermentat 43 % 21 % 
Lukket fermentat 77 % 68 % 
Scenarie 
3 Åbent fermentat 38 % 14 % 
Lukket fermentat 76 % 66 % 
* Scenarie 1 henviser til produktionsveje, hvor den til processen krævede elektricitet 
og varme leveres af selve motoren i kraftvarmeanlægget. 
Scenarie 2 henviser til produktionsveje, hvor den til processen krævede elektricitet 
tages fra nettet, og procesvarmen leveres af selve motoren i kraftvarmeanlægget. I 
nogle medlemsstater er det ikke tilladt for operatørerne at kræve støtte til brutto-
produktion, og scenarie 1 er den mere sandsynlige konfiguration. 
Scenarie 3 henviser til produktionsveje, hvor den til processen krævede elektricitet 
tages fra nettet, og procesvarmen leveres af et biogaskedelanlæg. Dette scenarie 
gælder for nogle anlæg, hvor motoren til kraftvarmeanlægget ikke er på stedet, og 
biogas sælges (men opgraderes ikke til biomethan).    
Side 86 af 158 
 BIOGAS TIL ELPRODUKTION – BLANDINGER AF HUSDYRGØDNING OG 
MAJS (MAIZE) 
System til biogaspro-
duktion Teknologiske mu-
ligheder Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Husdyrgød-
ning – Majs 
(Maize) 
80 % - 20 % Scena-
rie 1 Åbent fermentat 72 % 45 % 
Lukket fermentat 120 % 114 % 
Scena-
rie 2 Åbent fermentat 67 % 40 % 
Lukket fermentat 111 % 103 % 
Scena-
rie 3 Åbent fermentat 65 % 35 % 
Lukket fermentat 114 % 106 % 
Husdyrgød-
ning – Majs 
(Maize) 
70 % - 30 % Scena-
rie 1 Åbent fermentat 60 % 37 % 
Lukket fermentat 100 % 94 % 
Scena-
rie 2 Åbent fermentat 57 % 32 % 
Lukket fermentat 93 % 85 % 
Scena-
rie 3 Åbent fermentat 53 % 27 % 
Lukket fermentat 94 % 85 % 
Husdyrgød-
ning – Majs 
(Maize) 
60 % - 40 % Scena-
rie 1 Åbent fermentat 53 % 32 % 
Lukket fermentat 88 % 82 % 
Scena-
rie 2 Åbent fermentat 50 % 28 % 
Lukket fermentat 82 % 73 % 
Scena-
rie 3 Åbent fermentat 46 % 22 % 
Lukket fermentat 81 % 72 % 
    
Side 87 af 158 
 BIOMETHAN TIL TRANSPORT* 
System til bio-
methanproduk-
tion Teknologiske mulighe-
der Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Gylle Åbent fermentat, uden 
afgasforbrænding 117 % 72 % 
Åbent fermentat, med 
afgasforbrænding 133 % 94 % 
Lukket fermentat, uden 
afgasforbrænding 190 % 179 % 
Lukket fermentat, med 
afgasforbrænding 206 % 202 % 
Majs (Maize), 
hele planten Åbent fermentat, uden 
afgasforbrænding 35 % 17 % 
Åbent fermentat, med 
afgasforbrænding 51 % 39 % 
Lukket fermentat, uden 
afgasforbrænding 52 % 41 % 
Lukket fermentat, med 
afgasforbrænding 68 % 63 % 
Bioaffald Åbent fermentat, uden 
afgasforbrænding 43 % 20 % 
Åbent fermentat, med 
afgasforbrænding 59 % 42 % 
Lukket fermentat, uden 
afgasforbrænding 70 % 58 % 
Lukket fermentat, med 
afgasforbrænding 86 % 80 % 
* Drivhusgasemissionsbesparelserne for biomethan henviser kun til komprimeret 
biomethan i forhold til det fossile brændstof for transport, der sammenlignes med, 
på 94 g CO 2eq/MJ.    
Side 88 af 158 
 BIOMETHAN - BLANDINGER AF HUSDYRGØDNING OG MAJS (MAIZE)* 
System til bio-
methanproduk-
tion Teknologiske mulighe-
der Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Husdyrgødning 
– Majs (Maize) 
80 % - 20 % Åbent fermentat, uden 
afgasforbrænding58 62 % 35 % 
Åbent fermentat, med 
afgasforbrænding59 78 % 57 % 
Lukket fermentat, uden 
afgasforbrænding 97 % 86 % 
Lukket fermentat, med 
afgasforbrænding 113 % 108 % 
Husdyrgødning 
– Majs (Maize) 
70 % - 30 % Åbent fermentat, uden 
afgasforbrænding 53 % 29 % 
Åbent fermentat, med 
afgasforbrænding 69 % 51 % 
Lukket fermentat, uden 
afgasforbrænding 83 % 71 % 
Lukket fermentat, med 
afgasforbrænding 99 % 94 % 
 
58Denne kategori omfatter følgende kategorier for teknologier, der opgraderer biogas til biomethan: PSA (Pressure Swing 
Adsorption), PWS (Pressure Water Scrubbing), membraner, kryogen og OPS (Organic Physical Scrubbing). Det omfatter 
en emission på 0,03 MJ CH 4/MJ biomethan for emission af methan i afgasserne. 
59Denne kategori omfatter følgende kategorier for teknologier, der opgraderer biogas til biomethan: PWS (Pressure Water 
Scrubbing), når vand genanvendes, PSA (Pressure Swing Adsorption), kemisk skrubber, OPS (Organic Physical Scrub-
bing), membraner og kryogen opgradering. Der medtages ikke nogen methanemissioner for denne kategori (methanen i 
afgassen forbrændes, hvis den er til stede).    
Side 89 af 158 
 BIOMETHAN - BLANDINGER AF HUSDYRGØDNING OG MAJS (MAIZE)* 
System til bio-
methanproduk-
tion Teknologiske mulighe-
der Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - ty-
pisk værdi Drivhusgasemissi-
onsbesparelser - 
standardværdi 
Husdyrgødning 
– Majs (Maize) 
60 % - 40 % Åbent fermentat, uden 
afgasforbrænding 48 % 25 % 
Åbent fermentat, med 
afgasforbrænding 64 % 48 % 
Lukket fermentat, uden 
afgasforbrænding 74 % 62 % 
Lukket fermentat, med 
afgasforbrænding 90 % 84 % 
* Besparelserne i drivhusgasemissioner for biomethan henviser kun til komprimeret 
biomethan i forhold til det fossile brændstof for transport, der sammenlignes med, 
på 94 g CO 2eq/MJ. 
    
Side 90 af 158 
 12  Bilag B. Beregning af faktisk drivhusgas-
emissionsbesparelse. 
Metoder for beregning af faktiske værdier for drivhusgasemissionsbe-
sparelse 
Drivhusgasemissionerne fra produktion og anvendelse af biomassebrændstoffer beregnes 
som følger: 
a) Drivhusgasemissionerne fra produktion og anvendelse af biomassebrænd-
stoffer forud for konverteringen til elektricitet, opvarmning og køling bereg-
nes ved følgende formel: 
E = eec + el + ep + etd + eu - esca– eccs - eccr,    
Side 91 af 158 
 Hvor 
E = de samlede emissioner fra produktionen af brændstoffet før energikon-
vertering 
eec = emissionerne fra udvinding eller dyrkning af råmaterialerne 
el = de årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændrin-
ger i arealanvendelsen 
ep = emissionerne fra forarbejdning 
etd = emissionerne fra transport og distribution 
eu = emissionerne fra selve anvendelsen af brændstoffet 
esca = emissionsbesparelserne fra akkumulering af kulstof i jorden via for-
bedret landbrugsforvaltning 
eccs = emissionsbesparelserne fra opsamling og geologisk lagring af CO 2 og 
eccr = emissionsbesparelser fra separation og erstatning af CO 2 
Emissioner fra fremstilling af maskiner og udstyr medregnes ikke.    
Side 92 af 158 
 b) I tilfælde af kombineret nedbrydning af forskellige substrater i et biogasan-
læg til produktion af biogas eller biomethan beregnes de typiske værdier og 
standardværdierne for drivhusgasemissioner ved følgende formel: 
E =  
hvor 
E = drivhusgasemissionerne pr. MJ biogas eller biogas produceret fra kom-
bineret nedbrydning af den definerede blanding af substrater 
Sn = andelen af råprodukter n i energiindhold 
En = emissionen i g CO 2/MJ for produktionsvej n som angivet i del D i dette 
bilag* 
Sn =  
hvor 
Pn = energiudbytte [MJ] pr. kg våd tilførsel af råprodukt n** 
Wn = vægtningsfaktor af substrat n, defineret som: 
 
   
Side 93 af 158 
 hvor 
In = årligt input til reaktortank af substrat n [ton frisk produkt] 
AMn = gennemsnitlige årlige vandindhold af substrat n [kg vand/kg frisk 
produkt] 
SMn = standardvandindhold for substrat n***. 
* For husdyrgødning anvendt som substrat tilføjes en bonus på 45 g 
CO2eq/MJ husdyrgødning (-54 kg CO 2eq/t frisk produkt) for forbedret 
landbrugs- og husdyrgødningsforvaltning. 
** Følgende værdier P n anvendes til beregning af typiske værdier og 
standardværdier: 
P(Majs): 4,16 [MJ biogas/kg våd majs med 65 % fugtighed ] 
P(Husdyrgødning): 0,50 [MJ biogas/kg gylle med 90 % fugtighed ] 
P(Bioaffald) 3,41 [MJ biogas/kg vådt bioaffald med 76 % fugtighed ] 
*** Følgende værdier for standardvandindholdet af substrat SM n anven-
des: 
SM(Majs): 0,65 [kg vand/kg frisk produkt] 
SM(Husdyrgødning): 0,90 [kg vand/kg frisk produkt] 
SM(Bioaffald): 0,76 [kg vand/kg frisk produkt]    
Side 94 af 158 
 c) I tilfælde af kombineret nedbrydning af n-substrater i et biogasanlæg til el- 
eller biomethanproduktion, beregnes de faktiske drivhusgasemissioner for 
biogas og biomethan således: 
𝐸 =෍𝑆௡∙൫𝑒௘௖,௡+𝑒௧ௗ,௥å௣௥௢ௗ௨௞௧ ,௡+𝑒௟,௡−𝑒௦௖௔,௡൯+𝑒௣+𝑒௧ௗ,௣௥௢ௗ௨௞௧+𝑒௨௡
ଵ
−𝑒௖௖௦−𝑒௖௖௥ 
hvor 
E = de samlede emissioner fra produktionen af biogas eller biomethan før 
energikonvertering 
Sn = andelen af råprodukt n, som brøkdel af tilførsel til reaktortanken 
eec,n = emissionerne fra udvinding eller dyrkning af råprodukter n 
etd,råprodukt,n  = emissionerne fra transport af råprodukt til reaktortanken    
Side 95 af 158 
 el,n = de årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af æn-
dringer i arealanvendelsen, for råprodukter n 
esca = emissionsbesparelserne fra forbedret landbrugsforvaltning af råpro-
dukt n* 
ep = emissionerne fra forarbejdning 
etd,product = emissionerne fra transport og distribution af biogas og/eller bio-
methan 
eu = emissionerne fra selve anvendelsen af brændstoffet, dvs. drivhusgas-
emissioner i forbindelse med forbrænding 
eccs = emissionsbesparelserne fra opsamling og geologisk lagring af CO 2 og 
eccr = emissionsbesparelser fra separation og erstatning af kulstof. 
* For e sca finder en bonus på 45 g CO 2eq /MJ husdyrgødning anvendelse 
for forbedret landbrugs- og gødningsforvaltning, hvis husdyrgødning 
anvendes som substrat til produktion af biogas og biomethan. 
d) Drivhusgasemissioner fra anvendelsen af biomassebrændstof til elproduk-
tion, opvarmning eller køling, herunder energikonverteringen til den produ-
cerede elektricitet og/eller opvarmning eller køling, beregnes på følgende 
måde: 
i) For energianlæg, som kun leverer varme: 
 hhEEC   
Side 96 af 158 
 ii) Energianlæg, som kun leverer elektricitet: 
 
hvor 
ECh,el = De samlede drivhusgasemissioner fra det endelige energiprodukt. 
E = De samlede drivhusgasemissioner fra brændstoffet inden den afslut-
tende konvertering. 
ηel = Eleffektiviteten, defineret som den årlige elproduktion divideret med 
den årlige tilførsel af brændsel baseret på dets energiindhold. 
ηh = Varmeeffektiviteten, defineret som den årlige nyttevarmeproduktion 
divideret med den årlige tilførsel af brændsel baseret på dets energiindhold. 
Producenter og importører af træpiller, der ikke anvender brændslet i et an-
læg, men sælger det, kan anvende en værdi på 90% for η h. 
iii) For den elektriske eller mekaniske energi fra energianlæg, som leverer 
nyttevarme sammen med elektricitet og/eller mekanisk energi: 
 elelEEC





hh elelelel
elelC CCEEC 
   
Side 97 af 158 
 iv) For nyttevarmen fra energianlæg, som leverer varme sammen med 
elektricitet og/eller mekanisk energi: 
 
hvor 
ECh,el = De samlede drivhusgasemissioner fra det endelige energiprodukt. 
E = De samlede drivhusgasemissioner fra brændstoffet inden den afslut-
tende konvertering. 
ηel = Eleffektiviteten, defineret som den årlige elproduktion divideret med 
den årlige energitilførsel baseret på dets energiindhold. 
ηh = Varmeeffektiviteten, defineret som den årlige nyttevarmeproduktion 
divideret med den årlige energitilførsel baseret på dets energiindhold. 
Cel = Brøkdelen af eksergi i elektricitet og/eller mekanisk energi, fastsat til 
100 % (C el = 1). 
Ch = Carnotvirkningsgrad (brøkdel af eksergi i nyttevarmen). 




hh elelhh
hhC CCEEC 
   
Side 98 af 158 
 Carnotvirkningsgraden, C h, for nyttevarme ved forskellige temperaturer er 
defineret som: 
 
hvor 
Th = Nyttevarmens temperatur, målt i absolut temperatur (kelvin) på det 
sted, hvor den leveres. 
T0 = Omgivelsernes temperatur, fastsat til 273,15 kelvin (svarende til 0 °C) 
Hvis den overskydende varme overføres til opvarmning af bygninger ved en 
temperatur under 150 °C (423,15 kelvin), kan Ch alternativt defineres såle-
des: 
Ch = Carnotvirkningsgrad for varme ved 150 °C (423,15 kelvin), som er: 
0,3546 
Med henblik på denne beregning finder følgende definitioner anvendelse: 
i) "kraftvarmeproduktion": samtidig produktion af termisk energi og 
elektrisk og/eller mekanisk energi i en og samme proces 
ii) "nyttevarme": varme, der produceres med henblik på tilfredsstillelse af 
en økonomisk begrundet efterspørgsel efter varme til opvarmning eller 
køling hh
hTTTC0   
Side 99 af 158 
 iii) "økonomisk begrundet efterspørgsel": den efterspørgsel, der ikke 
overstiger behovet for opvarmning eller køling, og som ellers ville 
kunne imødekommes på markedets betingelser. 
2. Drivhusgasemissionerne fra biomassebrændstoffer udtrykkes som følger: 
a) Drivhusgasemissionerne fra biomassebrændstof, E, udtrykkes i gram CO 2-
ækvivalenter pr. MJ biomassebrændstof, g CO 2eq/MJ. 
b) Drivhusgasemissionerne fra opvarmning eller elektricitet, der fremstilles på 
grundlag af biomassebrændstof, EC, udtrykkes i gram CO 2-ækvivalenter pr. 
MJ endeligt energiprodukt (varme eller elektricitet), g CO 2eq/MJ. 
Når opvarmning og køling produceres i én proces med elektricitet, skal emissio-
nerne fordeles mellem varme og elektricitet (som under punkt 1, litra d)), uanset 
om varmen faktisk anvendes til opvarmning eller køling.60 
 
60 Varme eller overskudsvarme anvendes til at producere køling (kold luft eller 
koldt vand) via absorptionskølere. Det er derfor hensigtsmæssigt kun at beregne emissio-
nerne, der er knyttet til varmen, pr. MJ varme, uanset om slutanvendelsen af den pågæl-
dende varme faktisk er opvarmning eller køling via absorptionskølere.     
Side 100 af 158 
 Hvor drivhusgasemissionerne fra udvinding eller dyrkning af råmaterialerne e ec 
udtrykkes i enheden g CO 2eq/tørton råprodukt, beregnes konverteringen til gram 
CO2-ækvivalent pr. MJ brændsel, g CO 2eq/MJ, således61 
𝑒௘௖𝑏𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓 ௔൤𝑔𝐶𝑂ଶ𝑒𝑞
𝑀𝐽 𝑏𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓൨
௘௖=𝑒௘௖ 𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡 ௔ ൤𝑔𝐶𝑂ଶ𝑒𝑞
𝑡௧ø௥ ൨
𝐿𝐻𝑉௔ ൤𝑀𝐽 𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡
𝑡 𝑡ø𝑟𝑡 𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡൨∗𝐵𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓 𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡 𝑓𝑎𝑘𝑡𝑜𝑟 ௔∗ 𝐹𝑜𝑟𝑑𝑒𝑙𝑖𝑛𝑔𝑠𝑓𝑎𝑘𝑡𝑜𝑟  𝑏𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓 ௔ 
Hvor 
𝐹𝑜𝑟𝑑𝑒𝑙𝑖𝑛𝑔𝑠𝑓𝑎𝑘𝑡𝑜𝑟  𝑏𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓 ௔=൤𝐵𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓𝑓𝑒𝑡𝑠  𝑒𝑛𝑒𝑟𝑔𝑖𝑖𝑛𝑑 ℎ𝑜𝑙𝑑
 𝐸𝑛𝑒𝑟𝑔𝑖 𝑏𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓+𝐸𝑛𝑒𝑟𝑔𝑖 𝑖 𝑏𝑖𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡𝑒𝑟൨ 
𝐵𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓 𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡 𝑓𝑎𝑘𝑡𝑜𝑟 ௔
=[𝐹𝑜𝑟ℎ𝑜𝑙𝑑𝑒𝑡 𝑚𝑒𝑙𝑙𝑒𝑚 𝑀𝐽 𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡,𝑑𝑒𝑟 𝑘𝑟æ𝑣𝑒𝑠 𝑡𝑖𝑙 𝑎𝑡 𝑓𝑟𝑒𝑚𝑠𝑡𝑖𝑙𝑙𝑒  1 𝑀𝐽 𝑏𝑟æ𝑛𝑑𝑠𝑡𝑜𝑓] 
Emissioner pr. tørton råprodukt beregnes således: 
𝑒௘௖𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡 ௔ቈ𝑔𝐶𝑂ଶ𝑒𝑞
 𝑡௧ø௥቉=𝑒௘௖ 𝑟å𝑝𝑟𝑜𝑑𝑢𝑘𝑡 ௔ ൤𝑔𝐶𝑂ଶ𝑒𝑞
𝑡௙௨௚௧௜௚ ൨
(1−𝑓𝑢𝑔𝑡𝑖𝑛𝑑ℎ𝑜𝑙𝑑𝑒𝑡) 
 
61 Formlen til beregning af drivhusgasemissioner fra udvinding eller dyrkning af råmaterialerne e ec beskriver 
tilfælde, hvor råprodukter konverteres til biobrændstof i et enkelt skridt. Ved mere komplekse forsyningskæder er det nød-
vendigt at foretage justeringer med henblik på beregning af drivhusgasemissioner fra udvinding eller dyrkning af råmateria-
lerne e ec for mellemprodukter.    
Side 101 af 158 
 3. Drivhusgasemissionsbesparelserne er fra biomassebrændstoffer beregnes således: 
a) drivhusgasemissionsbesparelser fra biomassebrændstoffer anvendt som 
transportbrændstoffer: 
BESPARELSE = (E F(t) – EB)/EF(t), 
hvor 
EB = de samlede emissioner fra biobrændstoffer anvendt som transport-
brændstoffer og 
EF(t) = de samlede emissioner fra det fossile transportbrændstof, der sam-
menlignes med 
b) drivhusgasemissionsbesparelser fra varme og køling og elektricitet, der pro-
duceres ud fra biomassebrændstoffer, som følger: 
BESPARELSE = (EC F(h&c,el) – ECB(h&c,el))/ECF (h&c,el), 
hvor 
ECB(h&c,el) = de samlede emissioner fra varmen eller elektriciteten 
ECF(h&c,el) = de samlede emissioner fra det fossile brændstof, der sammenlig-
nes med, for nyttevarme eller elektricitet.    
Side 102 af 158 
 4. Ved beregningen efter punkt 1 medregnes drivhusgasserne CO 2, N2O og CH 4. Der 
benyttes følgende koefficienter ved beregning af CO 2-ækvivalenter: 
CO2 1 
N2O 298 
CH4 25 
5. I emissionerne fra udvinding, høst eller dyrkning af råmaterialerne, e ec, indgår 
emissioner fra følgende: selve udvindings-, høst- eller dyrkningsprocessen; ind-
samlingen, tørringen og lagringen af råmaterialerne; svind og lækager; fremstillin-
gen af kemikalier eller produkter, der benyttes ved udvindingen eller dyrkningen. 
Opsamling af CO 2 ved dyrkning af råmaterialer medregnes ikke. I stedet for de 
faktiske værdier af emissionen fra dyrkning af landbrugsbiomasse kan der benyt-
tes skøn, der bygger på regionale gennemsnit for dyrkningsemissioner indeholdt i 
de rapporter, der er omhandlet i dette direktivs artikel 28, stk. 4, eller oplysnin-
gerne om de disaggregerede standardværdier for dyrkningsemissioner i dette bi-
lag. Er der ingen relevante information i de nævnte rapporter, er det tilladt at be-
regne gennemsnit på grundlag af lokal landbrugspraksis, f.eks. ud fra data om 
grupper af landbrug, som et alternativ til brugen af faktiske værdier. 
I stedet for de faktiske værdier af emissioner fra dyrkning og høst af biomasse fra 
skov kan der benyttes skøn, der bygger på gennemsnit for dyrknings- og høste-
missioner beregnet for geografiske områder på nationalt plan.    
Side 103 af 158 
 6. I forbindelse med den i punkt 1, litra a), omhandlede beregning tages der kun hen-
syn til besparelser i emissionerne fra forbedret landbrugsforvaltning e sca, f.eks. 
skifte til begrænset eller ingen jordbearbejdning, forbedrede afgrøder/vekseldrift, 
brug af dækafgrøder, herunder håndtering af afgrøderester, og brug af organiske 
jordforbedringsmidler (f.eks. kompost, forgæret naturgødningsfermentat), hvis der 
forelægges pålidelig og verificerbar dokumentation for øget kulstof i jorden, eller 
hvis det er rimeligt at forvente, at kulstoffet er øget over den periode, hvor de på-
gældende råmaterialer blev dyrket, samtidig med at der også tages hensyn til 
emissioner, hvor sådan praksis har ført til øget brug af gødning og ukrudtsmid-
ler62. 
7. Årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealan-
vendelsen, e l, beregnes ved fordeling af de samlede emissioner ligeligt over 20 år. 
Sådanne emissioner beregnes efter følgende formel: 
el = (CS R – CSA) × 3,664 × 1/20 × 1/P– e B,63 
 
62Måling af kulstof i jorden kan udgøre en sådan dokumentation, f.eks. ved en første måling før dyrkningen og efterfølgende 
målinger med regelmæssige mellemrum adskilt af flere år. Før anden måling er tilgængelig, skønnes forøgelsen af kulstof i 
jorden i dette tilfælde på grundlag af repræsentative eksperimenter eller jordmodeller. Fra anden måling og frem vil målin-
gerne udgøre et grundlag for at kunne fastslå, at kulstoffet i jorden er forøget, og størrelsen heraf. 
63Størrelsen 3,664 er den kvotient, der fås ved at dividere molekylvægten af CO 2 (44,010 g/mol) med molekylvægten af kul-
stof (12,011 g/mol).    
Side 104 af 158 
 hvor 
el = de årlige drivhusgasemissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af 
ændringer i arealanvendelsen (målt i vægtmængde CO 2-ækvivalenter pr. biomas-
sebrændstofenergienhed). "Dyrkede arealer"64 og "dyrkede arealer med flerårige 
afgrøder"65 betragtes som én arealanvendelse. 
CSR = det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til referencearealanvendelsen 
(målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). Som 
referencearealanvendelse gælder arealanvendelsen i januar 2008, eller 20 år før 
råmaterialet er høstet, afhængigt af hvilken der er senest 
CSA = det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til den faktiske arealanvendelse 
(målt i vægtmængde (tons) kulstof pr. arealenhed, inkl. jord og vegetation). I til-
fælde, hvor kulstoflagrene akkumuleres over mere end et år, skal den værdi, der 
tillægges CS A, være det skønnede lager pr. arealenhed efter 20 år, eller når afgrø-
den er moden, afhængigt af hvilket der er tidligst og 
P = afgrødens produktivitet (målt i biomassebrændstoffets energiindhold pr. areal-
enhed pr. år). 
eB = bonus på 29 g CO 2eq /MJ biomassebrændstof, såfremt biomassen stammer 
fra genoprettede nedbrudte arealer på de i punkt 8 fastlagte betingelser. 
 
64Dyrkede arealer som defineret af IPCC. 
65Flerårige afgrøder er defineret som stedsevarende afgrøder, hvis stængel eller stamme sædvanligvis ikke høstes hvert år, 
såsom hurtigvoksende stævningsskov og oliepalmer.    
Side 105 af 158 
 8. Bonussen på 29 g CO 2eq /MJ finder anvendelse, såfremt det kan dokumenteres, at 
det pågældende areal: 
a) ikke blev udnyttet til landbrugsformål i januar 2008 eller til nogen anden ak-
tivitet og 
b) er et stærkt nedbrudt areal, herunder sådanne arealer, der tidligere har været 
udnyttet til landbrugsformål. 
Bonussen på 29 g CO 2eq/MJ finder anvendelse i en periode på op til 20 år fra tids-
punktet for omlægningen af jorden til landbrugsmæssig udnyttelse, forudsat at der 
på arealer, der hører under litra b), sikres en regelmæssig vækst i kulstoflageret 
samt en anselig reduktion af erosionen. 
9. "Stærkt nedbrudte arealer" betyder arealer, som i et betydeligt tidsrum har været 
enten betydeligt tilsaltede eller har haft et særlig lavt indhold af organiske materi-
aler, og som har været stærkt eroderede. 
10. I overensstemmelse med bilag V, del C, punkt 10, i dette direktiv fungerer Kom-
missionens afgørelse 2010/335/EU66, der giver retningslinjer for beregning af kul-
stoflagre i jorden i forbindelse med dette direktiv på grundlag af IPCC's 2006 ret-
ningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser — bind 4 og i overensstemmelse 
med forordning (EU) nr. 525/2013 og (EU) 2018/841 som grundlag ved beregning 
af kulstoflagre i jorden. 
 
66Europa-Kommissionens afgørelse 2010/335/EU af 10. juni 2010 om retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden 
med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF (EUT L 151 af 17.6.2010, s. 19).    
Side 106 af 158 
 11. I emissionerne fra forarbejdning, ep, skal indgå emissioner fra følgende: selve for-
arbejdningen, svind og lækager; fremstilling af kemikalier eller produkter, der be-
nyttes ved forarbejdningen, herunder CO 2-emissioner svarende til kulstofindhol-
det af fossile tilførsler, uanset om de faktisk forbrændes i processen. 
Ved indregningen af det elforbrug, der ikke produceres på selve anlægget for pro-
duktion af fast eller gasformigt biomassebrændstof, antages intensiteten af driv-
husgasemissionerne ved produktion og distribution af den pågældende elektricitet 
at have samme størrelse som den gennemsnitlige emissionsintensitet ved produk-
tion og distribution af elektricitet i et nærmere defineret område. Uanset denne re-
gel kan producenter benytte en gennemsnitsværdi for et enkelt elværks elproduk-
tion, hvis det pågældende værk ikke er tilsluttet til elnettet. 
Emissioner fra forarbejdning skal omfatte emissioner fra tørring af mellemproduk-
ter og -materialer, hvis relevant. 
12. I emissionerne fra transport og distribution, e td, indgår emissioner fra transport af 
råmaterialer og halvfabrikata samt fra lagring og distribution af færdigvarer. 
Emissionerne fra transport og distribution, der medtages i henhold til punkt 5, er 
ikke omfattet af dette punkt.    
Side 107 af 158 
 13. CO 2-emissionerne fra selve anvendelsen af brændstoffet, e u, sættes til nul for bio-
massebrændstoffer. Emissioner af ikke-CO 2-drivhusgasserne (CH 4 og N2O) fra 
det anvendte brændsel inkluderes i eu -faktoren. 
14. Emissionsbesparelse fra opsamling og geologisk lagring af CO 2, eccs, der ikke al-
lerede er medregnet i ep, må kun omfatte emissioner, der undgås ved opsamling 
og lagring af CO 2, hvis emission er direkte knyttet til udvinding, transport, forar-
bejdning og distribution af biomassebrændstof, hvis lagringen sker i overensstem-
melse med direktiv 2009/31/. 
15. Emissionsbesparelse fra opsamling og erstatning af CO 2, eccr, skal være direkte 
forbundet med den produktion af biomassebrændstof, som de er knyttet til, og må 
kun omfatte emissioner, der undgås ved opsamling af CO 2, hvis kulstof hidrører 
fra biomasse, og som anvendes til at erstatte fossilt afledt CO 2 under produktion af 
kommercielle produkter og tjenesteydelser. 
16. Hvis en kraftvarmeproduktionsenhed – som leverer varme og/eller elektricitet til 
en biomassebrændstoffremstillingsproces, for hvilke emissionerne beregnes – pro-
ducerer overskydende elektricitet og/eller overskydende nyttevarme, fordeles 
drivhusgasemissionerne mellem elektriciteten og nyttevarmen i henhold til var-
mens temperatur (som afspejler udbyttet (nytten) af varmen). Den nyttige del af 
varmen fås ved at gange dens energiindhold med Carnotvirkningsgraden C h, be-
regnet således: 
 
   
Side 108 af 158 
 hvor 
Th = Nyttevarmens temperatur, målt i absolut temperatur (kelvin) på det sted, hvor 
den leveres. 
T0 = Omgivelsernes temperatur, fastsat til 273,15 kelvin (svarende til 0 °C) 
Hvis den overskydende varme overføres til opvarmning af bygninger ved en tem-
peratur under 150 °C (423,15 kelvin), kan C h alternativt defineres således: 
Ch = Carnotvirkningsgrad for varme ved 150 °C (423,15 kelvin), som er: 0,3546 
I forbindelse med denne beregning anvendes de faktiske virkningsgrader, der er 
defineret som den årlige mekaniske energi, elektricitet og varme produceret, som 
hver især divideres med den årlige energitilførsel. 
Med henblik på denne beregning finder følgende definitioner anvendelse: 
a) "kraftvarmeproduktion": samtidig produktion af termisk energi og elektrisk 
og/eller mekanisk energi i en og samme proces 
b) "nyttevarme": varme, der produceres med henblik på tilfredsstillelse af en 
økonomisk begrundet efterspørgsel efter varme til opvarmning eller køling 
c) "økonomisk begrundet efterspørgsel": den efterspørgsel, der ikke overstiger 
behovet for opvarmning eller køling, og som ellers ville kunne imødekom-
mes på markedets betingelser    
Side 109 af 158 
 17. Hvis der ved en biomassebrændstofproduktionsproces fremstilles en kombination 
af det brændstof, hvis emissioner beregnes, og et eller flere andre produkter ("bi-
produkter"), fordeles drivhusgasemissionerne mellem brændstoffet eller dets mel-
lemprodukt og biprodukterne i forhold til deres energiindhold (udtrykt ved nedre 
brændværdi for alle andre biprodukter end elektricitet og varme). Drivhusgasin-
tensiteten af overskydende nyttevarme eller overskydende elektricitet er den 
samme som drivhusgasintensiteten af varme eller elektricitet, der leveres til bio-
massebrændstofproduktionsprocessen, og bestemmes ved at beregne drivhusgas-
intensiteten af alle tilførsler og emissioner, herunder råprodukter og CH 4- og N 2O-
emissioner, til og fra kraftvarmeproduktionsenheden, kedelanlægget eller andet 
udstyr, der leverer varme eller elektricitet til biomassebrændstofproduktionspro-
cessen. Hvis der er tale om samtidig produktion af varme og elektricitet (kraftvar-
meproduktion), foretages beregningen som i punkt 16. 
18. De emissioner, der skal fordeles ved beregningen under punkt 17, er e ec + el + esca 
+ de brøkdele af e p, etd, eccs og eccr, som finder sted til og med det procestrin, hvor 
et biprodukt er fremstillet. Hvis der på et tidligere procestrin i livscyklussen er 
sket allokering til biprodukter, træder den brøkdel af disse emissioner, der i det 
sidste procestrin er tilskrevet brændstofmellemproduktet, i stedet for den fulde 
emission ved beregningen.    
Side 110 af 158 
 For biogas og biomethan skal alle biprodukter, der ikke er omfattet af punkt 7, ta-
ges med ved beregningen. Der allokeres ingen emissioner til affald og restproduk-
ter. Biprodukter med negativt energiindhold sættes ved beregningen til et energi-
indhold på nul. 
Affald og restprodukter, herunder trætoppe og grene, halm, bælge, avner og nød-
deskaller, og restprodukter fra forarbejdning, restprodukter fra træindustri og rå-
glycerin (glycerin, der ikke er raffineret) og bagasse, sættes til at have drivhusgas-
emissioner på nul i de processer i deres livscyklus, der ligger forud for indsamlin-
gen af disse materialer, uanset om de forarbejdes til mellemprodukter, inden de 
omdannes til det endelige produkt. 
Hvis der er tale om biomassebrændstoffer produceres i raffinaderier, i andre til-
fælde end kombinationen af forarbejdningsanlæg med kedelanlæg eller kraftvar-
meproduktionsanlæg, der leverer varme og/eller elektricitet til forarbejdningsan-
lægget, skal den enhed, der analyseres i forbindelse med beregningen i punkt 17, 
være raffinaderiet.    
Side 111 af 158 
 19. Ved beregninger efter formlen i punkt 3 for biomassebrændstof til elproduktion 
benyttes for emissionen fra det fossile brændstof, der sammenlignes med, 
ECF(el), værdien 183 g CO 2eq/MJ elektricitet, eller 212 g CO 2eq/MJ elektricitet 
for regionerne i den yderste periferi. 
Ved beregninger efter formlen i punkt 3 for biomassebrændstof til produktion af 
nyttevarme, opvarmning og/eller køling benyttes for emissionen fra det fossile 
brændstof, der sammenlignes med, EC F(h), værdien 80 g CO 2eq/MJ varme. Denne 
værdi skal også bruges af producenter og importører af træpiller, for den andel af 
træpillerne som afsættes til private husholdninger.  
Ved beregninger efter formlen i punkt 3 for biomassebrændstof til nyttevarmepro-
duktion, hvor der kan påvises en direkte fysisk substitution af kul, benyttes for 
emissionen fra det fossile brændstof, der sammenlignes med, EC F(h), værdien 124 
g CO2eq/MJ varme. 
Ved beregninger efter formlen i punkt 3 for biomassebrændstof til transport benyt-
tes for emissionen fra det fossile brændstof, der sammenlignes med, EC F(t), vær-
dien 94 g CO 2eq/MJ. 
    
Side 112 af 158 
 13  Bilag C. Disaggregerede standardvær-
dier for drivhusgasemission.  
Disaggregerede standardværdier for drivhusgasemissioner fra biomas-
sebrændsler 
Træbriketter eller træpiller 
System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Tran
sport Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træflis fra 
restproduk-
ter fra skov-
brug 1-500 km 0,0 1,6 3,0 0,4 0,0 1,9 3,6 0,5 
500-2 500 
km 0,0 1,6 5,2 0,4 0,0 1,9 6,2 0,5 
2 500-
10 000 km 0,0 1,6 10,5 0,4 0,0 1,9 12,6 0,5 
Over 
10 000 km 0,0 1,6 20,5 0,4 0,0 1,9 24,6 0,5 
Træflis fra 
hurtigvok-
sende stæv-
ningsskov 
(eukalyptus) 2 500-
10 000 km  4,4  0,0 11,0 0,4 4,4  0,0 13,2 0,5 
Træflis fra 
hurtigvok-
sende stæv-
ningsskov 
(poppel – 
gødet) 1-500 km 3,9 0,0 3,5 0,4 3,9 0,0 4,2 0,5 
500-2 500 
km 3,9 0,0 5,6 0,4 3,9 0,0 6,8 0,5 
2 500-
10 000 km 3,9 0,0 11,0 0,4 3,9 0,0 13,2 0,5    
Side 113 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Tran
sport Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Over 
10 000 km 3,9 0,0 21,0 0,4 3,9 0,0 25,2 0,5    
Side 114 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Tran
sport Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træflis fra 
hurtigvok-
sende stæv-
ningsskov 
(poppel – 
uden gød-
ning) 1-500 km 2,2 0,0 3,5 0,4 2,2 0,0 4,2 0,5 
500-2 500 
km 2,2 0,0 5,6 0,4 2,2 0,0 6,8 0,5 
2 500-
10 000 km 2,2 0,0 11,0 0,4 2,2 0,0 13,2 0,5 
Over 
10 000 km 2,2 0,0 21,0 0,4 2,2 0,0 25,2 0,5 
Træflis fra 
stammetræ 1-500 km 1,1 0,3 3,0 0,4 1,1 0,4 3,6 0,5 
500-2 500 
km 1,1 0,3 5,2 0,4 1,1 0,4 6,2 0,5 
2 500-
10 000 km 1,1 0,3 10,5 0,4 1,1 0,4 12,6 0,5 
Over 
10 000 km 1,1 0,3 20,5 0,4 1,1 0,4 24,6 0,5 
Træflis fra 
restproduk-
ter fra træin-
dustri 1-500 km 0,0 0,3 3,0 0,4 0,0 0,4 3,6 0,5 
500-2 500 
km 0,0 0,3 5,2 0,4 0,0 0,4 6,2 0,5 
2 500-
10 000 km 0,0 0,3 10,5 0,4 0,0 0,4 12,6 0,5 
Over 
10 000 km 0,0 0,3 20,5 0,4 0,0 0,4 24,6 0,5 
    
Side 115 af 158 
 Træbriketter eller træpiller 
System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra skov-
brug (scena-
rie 1) 1-500 km 0,0 25,8 2,9 0,3 0,0 30,9 3,5 0,3 
500-2 500 
km 0,0 25,8 2,8 0,3 0,0 30,9 3,3 0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 25,8 4,3 0,3 0,0 30,9 5,2 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 25,8 7,9 0,3 0,0 30,9 9,5 0,3 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra skov-
brug (scena-
rie 2a) 1-500 km 0,0 12,5 3,0 0,3 0,0 15,0 3,6 0,3 
500-2 500 
km 0,0 12,5 2,9 0,3 0,0 15,0 3,5 0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 12,5 4,4 0,3 0,0 15,0 5,3 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 12,5 8,1 0,3 0,0 15,0 9,8 0,3 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra skov-
brug (scena-
rie 3a) 1-500 km 0,0 2,4 3,0 0,3 0,0 2,8 3,6  0,3 
500-2 500 
km 0,0 2,4 2,9 0,3 0,0 2,8 3,5  0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 2,4 4,4  0,3 0,0 2,8 5,3  0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 2,4 8,2  0,3 0,0 2,8 9,8  0,3    
Side 116 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(eukalyptus 
– 
scenarie 1) 2 500-
10 000 
km 3,9  24,5 4,3 0,3 3,9  29,4 5,2 0,3 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(eukalyptus 
– 
scenarie 2a) 2 500-
10 000 
km 5,0  10,6 4,4 0,3 5,0  12,7 5,3 0,3 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(eukalyptus 
– 
scenarie 3a) 2 500-
10 000 
km 5,3  0,3 4,4 0,3 5,3  0,4 5,3 0,3    
Side 117 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(poppel – 
gødet – sce-
narie 1) 1-500 km 3,4 24,5 2,9 0,3 3,4 29,4 3,5 0,3 
500-
10 000 
km 3,4 24,5 4,3 0,3 3,4 29,4 5,2 0,3 
Over 
10 000 
km 3,4 24,5 7,9 0,3 3,4 29,4 9,5 0,3 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(poppel – 
gødet – sce-
narie 2a) 1-500 km 4,4 10,6 3,0 0,3 4,4 12,7 3,6 0,3 
500-
10 000 
km 4,4 10,6 4,4 0,3 4,4 12,7 5,3 0,3 
Over 
10 000 
km 4,4 10,6 8,1 0,3 4,4 12,7 9,8 0,3 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(poppel – 
gødet – sce-
narie 3a) 1-500 km 4,6 0,3 3,0 0,3 4,6 0,4 3,6 0,3 
500-
10 000 
km 4,6 0,3 4,4 0,3 4,6 0,4 5,3 0,3 
Over 
10 000 
km 4,6 0,3 8,2 0,3 4,6 0,4 9,8 0,3    
Side 118 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(poppel – 
uden gød-
ning – sce-
narie 1) 1-500 km 2,0 24,5 2,9 0,3 2,0 29,4 3,5 0,3 
500-2 500 
km 2,0 24,5 4,3 0,3 2,0 29,4 5,2 0,3 
2 500-
10 000 
km 2,0 24,5 7,9 0,3 2,0 29,4 9,5 0,3 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(poppel – 
uden gød-
ning – sce-
narie 2a) 1-500 km 2,5 10,6 3,0 0,3 2,5 12,7 3,6 0,3 
500-
10 000 
km 2,5 10,6 4,4 0,3 2,5 12,7 5,3 0,3 
Over 
10 000 
km 2,5 10,6 8,1 0,3 2,5 12,7 9,8 0,3 
Træbriketter 
fra hurtig-
voksende 
stævnings-
skov 
(poppel – 
uden gød-
ning – sce-
narie 3a) 1-500 km 2,6 0,3 3,0 0,3 2,6  0,4 3,6 0,3 
500-
10 000 
km 2,6 0,3 4,4 0,3 2,6  0,4 5,3 0,3 
Over 
10 000 
km 2,6 0,3 8,2 0,3 2,6  0,4 9,8 0,3    
Side 119 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra stam-
metræ (sce-
narie 1) 1-500 km 1,1 24,8 2,9 0,3 1,1 29,8 3,5 0,3 
500-2 500 
km 1,1 24,8 2,8 0,3 1,1 29,8 3,3 0,3 
2 500-
10 000 
km 1,1 24,8 4,3 0,3 1,1 29,8 5,2 0,3 
Over 
10 000 
km 1,1 24,8 7,9 0,3 1,1 29,8 9,5 0,3 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra stam-
metræ (sce-
narie 2a) 1-500 km 1,4 11,0 3,0 0,3 1,4 13,2 3,6 0,3 
500-2 500 
km 1,4 11,0 2,9 0,3 1,4 13,2 3,5 0,3 
2 500-
10 000 
km 1,4 11,0 4,4 0,3 1,4 13,2 5,3 0,3 
Over 
10 000 
km 1,4 11,0 8,1 0,3 1,4 13,2 9,8 0,3 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra stam-
metræ (sce-
narie 3a) 1-500 km 1,4 0,8 3,0 0,3 1,4 0,9 3,6 0,3 
500-2 500 
km 1,4 0,8 2,9 0,3 1,4 0,9 3,5 0,3 
2 500-
10 000 
km 1,4 0,8 4,4 0,3 1,4 0,9 5,3 0,3 
Over 
10 000 
km 1,4 0,8 8,2 0,3 1,4 0,9 9,8 0,3    
Side 120 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Transport-
afstand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi  
(g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi  
(g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra træindu-
stri (scena-
rie 1) 1-500 km 0,0 14,3 2,8 0,3 0,0 17,2 3,3 0,3 
500-2 500 
km 0,0 14,3 2,7 0,3 0,0 17,2 3,2 0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 14,3 4,2 0,3 0,0 17,2 5,0 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 14,3 7,7 0,3 0,0 17,2 9,2 0,3 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra træindu-
stri (scena-
rie 2a) 1-500 km 0,0 6,0 2,8 0,3 0,0 7,2 3,4 0,3 
500-2 500 
km 0,0 6,0 2,7 0,3 0,0 7,2 3,3 0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 6,0 4,2 0,3 0,0 7,2 5,1 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 6,0 7,8 0,3 0,0 7,2 9,3 0,3 
Træbriketter 
eller træpil-
ler fra rest-
produkter 
fra træindu-
stri (scena-
rie 3a) 1-500 km 0,0 0,2 2,8 0,3 0,0 0,3 3,4 0,3 
500-2 500 
km 0,0 0,2 2,7 0,3 0,0 0,3 3,3 0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 0,2 4,2 0,3 0,0 0,3 5,1 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 0,2 7,8 0,3 0,0 0,3 9,3 0,3 
    
Side 121 af 158 
 Landbrugsproduktionsveje 
System til 
Biomasse-
brændstof-
produktion Trans-
portaf-
stand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi (g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi (g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Restproduk-
ter fra land-
brugarealer 
med en 
massefylde 
på 
< 0,2 t/m3 1-500 km 0,0 0,9 2,6 0,2 0,0 1,1 3,1 0,3 
500-
2 500 km 0,0 0,9 6,5 0,2 0,0 1,1 7,8 0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 0,9 14,2 0,2 0,0 1,1 17,0 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 0,9 28,3 0,2 0,0 1,1 34,0 0,3 
Restproduk-
ter fra land-
brugsarealer 
med en 
massefylde 
på 
> 0,2 t/m3 1-500 km 0,0 0,9 2,6 0,2 0,0 1,1 3,1 0,3 
500-
2 500 km 0,0 0,9 3,6 0,2 0,0 1,1 4,4 0,3 
2 500-
10 000 
km 0,0 0,9 7,1 0,2 0,0 1,1 8,5 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 0,9 13,6 0,2 0,0 1,1 16,3 0,3    
Side 122 af 158 
 System til 
Biomasse-
brændstof-
produktion Trans-
portaf-
stand Drivhusgasemissioner - typisk 
værdi (g CO 2eq/MJ) Drivhusgasemissioner - stan-
dardværdi (g CO 2eq/MJ) 
  Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Dyrk-
ning For-
ar-
bejd-
ning Trans
port 
og 
distri
butio
n Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet 
Halmpiller 1-500 km 0,0 5,0 3,0 0,2 0,0 6,0 3,6 0,3 
500-
10 000 
km 0,0 5,0 4,6 0,2 0,0 6,0 5,5 0,3 
Over 
10 000 
km 0,0 5,0 8,3 0,2 0,0 6,0 10,0 0,3 
Bagassebri-
ketter 500-
10 000 
km 0,0 0,3 4,3 0,4 0,0 0,4 5,2 0,5 
Over 
10 000 
km 0,0 0,3 8,0 0,4 0,0 0,4 9,5 0,5 
Palmekerne-
mel Over 
10 000 
km 21,6 21,1 11,2 0,2 21,6 25,4 13,5 0,3 
Palmekerne-
mel (ingen 
CH4-emissi-
oner fra 
oliemøllen) Over 
10 000 
km 21,6 3,5 11,2 0,2 21,6 4,2 13,5 0,3 
    
Side 123 af 158 
 Disaggregerede standardværdier for biogas til elproduktion 
System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Teknologi TYPISK VÆRDI (g CO 2eq/MJ) STANDARDVÆRDI (g CO 2eq/MJ) 
Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Tra
nsp
ort Gød-
nings
god-
skriv
ning Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Tra
nsp
ort Gød-
nings-
god-
skriv-
ning 
Gyll
e67 Sce-
na-
rie 1 Åbent fer-
mentat 0,0 69,6 8,9 0,8 -
107,3 0,0 97,4 12,5 0,8 -
107,3 
Lukket 
fermentat 0,0 0,0 8,9 0,8 -97,6 0,0 0,0 12,5 0,8 -97,6 
Sce-
na-
rie 2 Åbent fer-
mentat 0,0 74,1 8,9 0,8 -
107,3 0,0 103,
7 12,5 0,8 -
107,3 
Lukket 
fermentat 0,0 4,2 8,9 0,8 -97,6 0,0 5,9 12,5 0,8 -97,6 
Sce-
na-
rie 3 Åbent fer-
mentat 0,0 83,2 8,9 0,9 -
120,7 0,0 116,
4 12,5 0,9 -
120,7 
Lukket 
fermentat 0,0 4,6 8,9 0,8 -
108,5 0,0 6,4 12,5 0,8 -
108,5 
 
67 Værdierne for produktionen af biogas fra husdyrgødning omfatter negative emissioner for emissioner, 
som er sparet gennem håndtering af uforarbejdet husdyrgødning. Værdien af e sca er lig med -45 g CO 2eq/MJ husdyrgød-
ning anvendt i anaerob nedbrydning    
Side 124 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Teknologi TYPISK VÆRDI (g CO 2eq/MJ) STANDARDVÆRDI (g CO 2eq/MJ) 
Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Tra
nsp
ort Gød-
nings
god-
skriv
ning Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Tra
nsp
ort Gød-
nings-
god-
skriv-
ning 
Majs 
(Mai
ze), 
hele 
plan-
ten68 Sce-
na-
rie 1 Åbent fer-
mentat 15,6 13,5 8,9 0,0
69 - 15,6 18,9 12,5 0,0 - 
Lukket 
fermentat 15,2 0,0 8,9 0,0 - 15,2 0,0 12,5 0,0 - 
Sce-
na-
rie 2 Åbent fer-
mentat 15,6 18,8 8,9 0,0 - 15,6 26,3 12,5 0,0 - 
Lukket 
fermentat 15,2 5,2 8,9 0,0 - 15,2 7,2 12,5 0,0 - 
Sce-
na-
rie 3 Åbent fer-
mentat 17,5 21,0 8,9 0,0 - 17,5 29,3 12,5 0,0 - 
Lukket 
fermentat 17,1 5,7 8,9 0,0 - 17,1 7,9 12,5 0,0 - 
 
68 Majs (Maize), hele planten: majs høstet som foder og ensileret med henblik på konservering. 
69 Transport af landbrugsråvarer til omdannelsesanlægget indgår i overensstemmelse med metoden i Eu-
ropa-Kommissionens rapport af 25. februar 2010 om bæredygtighedskrav for anvendelsen af fast og gasformig biomasse 
til elproduktion, opvarmning og køling i værdien "dyrkning". Værdien for transport af majsensilage tegner sig for 0,4 g 
CO2eq/MJ biogas.    
Side 125 af 158 
 System til 
biomasse-
brændstof-
produktion Teknologi TYPISK VÆRDI (g CO 2eq/MJ) STANDARDVÆRDI (g CO 2eq/MJ) 
Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Tra
nsp
ort Gød-
nings
god-
skriv
ning Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Ikke-
CO2-
emissi-
onerne 
fra 
selve 
anven-
delsen 
af 
brænd-
stoffet Tra
nsp
ort Gød-
nings-
god-
skriv-
ning 
Bio-
af-
fald Sce-
na-
rie 1 Åbent fer-
mentat 0,0 21,8 8,9 0,5 - 0,0 30,6 12,5 0,5 - 
Lukket 
fermentat 0,0 0,0 8,9 0,5 - 0,0 0,0 12,5 0,5 - 
Sce-
na-
rie 2 Åbent fer-
mentat 0,0 27,9 8,9 0,5 - 0,0 39,0 12,5 0,5 - 
Lukket 
fermentat 0,0 5,9 8,9 0,5 - 0,0 8,3 12,5 0,5 - 
Sce-
na-
rie 3 Åbent fer-
mentat 0,0 31,2 8,9 0,5 - 0,0 43,7 12,5 0,5 - 
Lukket 
fermentat 0,0 6,5 8,9 0,5 - 0,0 9,1 12,5 0,5 - 
    
Side 126 af 158 
 Disaggregerede standardværdier for biomethan 
Sy-
stem 
til 
bio-
metha
npro-
duk-
tion Teknologi-
ske 
muligheder TYPISK VÆRDI (g CO 2eq/MJ) STANDARDVÆRDI (g CO 2eq/MJ) 
Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Op-
gra-
de-
ring Tra
nsp
ort Kom-
pres-
sion på 
tank-
station Gød-
nings-
god-
skriv-
ning Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Op-
gra-
de-
ring Tra
nsp
ort Kom-
pres-
sion på 
tank-
station Gød-
nings-
god-
skriv-
ning 
Gylle Åbe
nt 
fer-
ment
at uden 
afgas-
for-
bræn-
ding 0,0 84,2 19,
5 1,0 3,3 -124,4 0,0 117,
9 27,
3 1,0 4,6 -124,4 
med af-
gasfor-
bræn-
ding 0,0 84,2 4,5 1,0 3,3 -124,4 0,0 117,
9 6,3 1,0 4,6 -124,4 
Luk-
ket 
fer-
ment
at uden 
afgas-
for-
bræn-
ding 0,0 3,2 19,
5 0,9 3,3 -111,9 0,0 4,4 27,
3 0,9 4,6 -111,9 
med af-
gasfor-
bræn-
ding 0,0 3,2 4,5 0,9 3,3 -111,9 0,0 4,4 6,3 0,9 4,6 -111,9    
Side 127 af 158 
 Sy-
stem 
til 
bio-
metha
npro-
duk-
tion Teknologi-
ske 
muligheder TYPISK VÆRDI (g CO 2eq/MJ) STANDARDVÆRDI (g CO 2eq/MJ) 
Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Op-
gra-
de-
ring Tra
nsp
ort Kom-
pres-
sion på 
tank-
station Gød-
nings-
god-
skriv-
ning Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Op-
gra-
de-
ring Tra
nsp
ort Kom-
pres-
sion på 
tank-
station Gød-
nings-
god-
skriv-
ning 
Majs 
(Maize), 
hele 
planten Åbe
nt 
fer-
ment
at uden 
afgas-
for-
bræn-
ding 18,1 20,1 19,
5 0,0 3,3 - 18,1 28,1 27,
3 0,0 4,6 - 
med af-
gasfor-
bræn-
ding 18,1 20,1 4,5 0,0 3,3 - 18,1 28,1 6,3 0,0 4,6 - 
Luk-
ket 
fer-
ment
at uden 
afgas-
for-
bræn-
ding 17,6 4,3 19,
5 0,0 3,3 - 17,6 6,0 27,
3 0,0 4,6 - 
med af-
gasfor-
bræn-
ding 17,6 4,3 4,5 0,0 3,3 - 17,6 6,0 6,3 0,0 4,6 -    
Side 128 af 158 
 Sy-
stem 
til 
bio-
metha
npro-
duk-
tion Teknologi-
ske 
muligheder TYPISK VÆRDI (g CO 2eq/MJ) STANDARDVÆRDI (g CO 2eq/MJ) 
Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Op-
gra-
de-
ring Tra
nsp
ort Kom-
pres-
sion på 
tank-
station Gød-
nings-
god-
skriv-
ning Dyr
knin
g For-
ar-
bejd
ning Op-
gra-
de-
ring Tra
nsp
ort Kom-
pres-
sion på 
tank-
station Gød-
nings-
god-
skriv-
ning 
Bioaf-
fald Åbe
nt 
fer-
ment
at uden 
afgas-
for-
bræn-
ding 0,0 30,6 19,
5 0,6 3,3 - 0,0 42,8 27,
3 0,6 4,6 - 
med af-
gasfor-
bræn-
ding 0,0 30,6 4,5 0,6 3,3 - 0,0 42,8 6,3 0,6 4,6 - 
Luk-
ket 
fer-
ment
at uden 
afgas-
for-
bræn-
ding 0,0 5,1 19,
5 0,5 3,3 - 0,0 7,2 27,
3 0,5 4,6 - 
med af-
gasfor-
bræn-
ding 0,0 5,1 4,5 0,5 3,3 - 0,0 7,2 6,3 0,5 4,6 - 
 
    
Side 129 af 158 
 14  Bilag D. Standardværdier for drivhusgasemis-
sioner 
Samlede typiske og standardværdier for produktionsveje for biomasse-
brændsler 
 
 
System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
oner - typisk værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgasemissi-
oner - standard-
værdi 
(g CO2eq/MJ) 
Træflis fra restproduk-
ter fra skovbrug 1-500 km 5 6 
500-2 500 km 7 9 
2 500-10 000 km 12 15 
Over 10 000 km 22 27 
Træflis fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(eukalyptus) 2 500-10 000 km 16  18  
Træflis fra hurtigvok-
sende stævningsskov  
(poppel – gødet) 1-500 km 8 9 
500-2 500 km 10 11 
2 500-10 000 km 15 18 
Over 10 000 km 25 30 
Træflis fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – uden gød-
ning) 1-500 km 6 7 
500-2 500 km 8 10 
2 500-10 000 km 14 16 
Over 10 000 km 24 28 
Træflis fra stammetræ 1-500 km 5 6 
500-2 500 km 7 8 
2 500-10 000 km 12 15 
Over 10 000 km 22 27    
Side 130 af 158 
 System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
oner - typisk værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgasemissi-
oner - standard-
værdi 
(g CO2eq/MJ) 
Træflis fra restproduk-
ter fra træindustri 1-500 km 4 5 
500-2 500 km 6 7 
2 500-10 000 km 11 13 
Over 10 000 km 21 25 
Træbriketter eller træ-
piller fra restprodukter 
fra skovbrug (scenarie 
1) 1-500 km 29 35 
500-2 500 km 29 35 
2 500-10 000 km 30 36 
Over 10 000 km 34 41 
Træbriketter eller træ-
piller fra restprodukter 
fra skovbrug (scenarie 
2a) 1-500 km 16 19 
500-2 500 km 16 19 
2 500-10 000 km 17 21 
Over 10 000 km 21 25 
Træbriketter eller træ-
piller fra restprodukter 
fra skovbrug (scenarie 
3a) 1-500 km 6 7 
500-2 500 km 6 7 
2 500-10 000 km 7 8 
Over 10 000 km 11 13 
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov  
(eukalyptus – scenarie 
1) 2 500-10 000 km 33  39  
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov  
(eukalyptus – scenarie 
2a) 2 500-10 000 km 20  23     
Side 131 af 158 
 System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
oner - typisk værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgasemissi-
oner - standard-
værdi 
(g CO2eq/MJ) 
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov  
(eukalyptus – scenarie 
3a) 2 500-10 000 km 10  11  
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – gødet – 
scenarie 1) 1-500 km 31 37 
500-10 000 km 32 38 
Over 10 000 km 36 43 
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – gødet – 
scenarie 2a) 1-500 km 18 21 
500-10 000 km 20 23 
Over 10 000 km 23 27 
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – gødet – 
scenarie 3a) 1-500 km 8 9 
500-10 000 km 10 11 
Over 10 000 km 13 15    
Side 132 af 158 
 System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
oner - typisk værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgasemissi-
oner - standard-
værdi 
(g CO2eq/MJ) 
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – uden gød-
ning – scenarie 1) 1-500 km 30 35 
500-10 000 km 31 37 
Over 10 000 km 35 41 
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – uden gød-
ning – scenarie 2a) 1-500 km 16 19 
500-10 000 km 18 21 
Over 10 000 km 21 25 
Træbriketter eller træ-
piller fra hurtigvok-
sende stævningsskov 
(poppel – uden gød-
ning – scenarie 3a) 1-500 km 6 7 
500-10 000 km 8 9 
Over 10 000 km 11 13 
Træbriketter eller træ-
piller fra stammetræ 
(scenarie 1) 1-500 km 29 35 
500-2 500 km 29 34 
2 500-10 000 km 30 36 
Over 10 000 km 34 41 
Træbriketter eller træ-
piller fra stammetræ 
(scenarie 2a) 1-500 km 16 18 
500-2 500 km 15 18 
2 500-10 000 km 17 20 
Over 10 000 km 21 25    
Side 133 af 158 
 System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
oner - typisk værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgasemissi-
oner - standard-
værdi 
(g CO2eq/MJ) 
Træbriketter eller træ-
piller fra stammetræ 
(scenarie 3a) 1-500 km 5 6 
500-2 500 km 5 6 
2 500-10 000 km 7 8 
Over 10 000 km 11 12 
Træbriketter eller træ-
piller fra restprodukter 
fra træindustri (scena-
rie 1) 1-500 km 17 21 
500-2 500 km 17 21 
2 500-10 000 km 19 23 
Over 10 000 km 22 27 
Træbriketter eller træ-
piller fra restprodukter 
fra træindustri (scena-
rie 2a) 1-500 km 9 11 
500-2 500 km 9 11 
2 500-10 000 km 10 13 
Over 10 000 km 14 17 
Træbriketter eller træ-
piller fra restprodukter 
fra træindustri (scena-
rie 3a) 1-500 km 3 4 
500-2 500 km 3 4 
2 500 til 10 000 
km 5 6 
Over 10 000 km 8 10 
Scenarie 1 henviser til processer, hvor et naturgaskedelanlæg anvendes til at levere procesvarmen 
til pillepresseren. Procesel købes fra nettet. 
Scenarie 2 henviser til processer, hvor et kedelanlæg fyret med træflis anvendes til at levere pro-
cesvarmen til pillepresseren. Procesel købes fra nettet. 
Scenarie 3 henviser til processer, hvor et kraftvarmeanlæg fyret med træflis anvendes til at levere 
elektricitet og varme til pillepresseren.    
Side 134 af 158 
 System til biomasse-
brændstofproduktion Transportafstand Drivhusgasemissi-
oner - typisk værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgasemissi-
oner - standard-
værdi 
(g CO2eq/MJ) 
Restprodukter fra land-
brugsarealer med en 
massefylde på < 0,2 
t/m370 1-500 km 4 4 
500-2 500 km 8 9 
2 500-10 000 km 15 18 
Over 10 000 km 29 35 
Restprodukter fra land-
brugsarealer med en 
massefylde på > 0,2 
t/m371 1-500 km 4 4 
500-2 500 km 5 6 
2 500-10 000 km 8 10 
Over 10 000 km 15 18 
Halmpiller 1-500 km 8 10 
500-10 000 km 10 12 
Over 10 000 km 14 16 
Bagassebriketter 500-10 000 km 5 6 
Over 10 000 km 9 10 
Palmekernemel Over 10 000 km 54 61 
Palmekernemel (ingen 
CH4-emissioner fra olie-
møllen) Over 10 000 km 37 40 
 
 
70Denne gruppe af materialer omfatter restprodukter fra landbruget med en lav rumvægt og omfatter materialer såsom halm-
baller, havreskaller, risskaller og bagasseballer (ikke udtømmende liste). 
71Denne gruppe af restprodukter fra landbruget med højere rumvægt omfatter materialer som f.eks. majskolber, nøddeskal-
ler, sojaskaller, palmekerneskaller (ikke udtømmende liste).    
Side 135 af 158 
 Typiske værdier og standardværdier - biogas til elektricitet 
System til bio-
gasproduktion Teknologiske muligheder Typiske vær-
dier Standardvær-
dier 
Drivhusgas-
emissioner 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgas-
emissioner 
(g CO2eq/MJ) 
Biogas til el 
fra gylle Scenarie 1 Åbent fermentat72 -28 3 
Lukket fermentat73 -88 -84 
Scenarie 2 Åbent fermentat -23 10 
Lukket fermentat -84 -78 
Scenarie 3 Åbent fermentat -28 9 
Lukket fermentat -94 -89 
Biogas til el 
fra majs 
(Maize), hele 
planten Scenarie 1 Åbent fermentat 38 47 
Lukket fermentat 24 28 
Scenarie 2 Åbent fermentat 43 54 
Lukket fermentat 29 35 
Scenarie 3 Åbent fermentat 47 59 
Lukket fermentat 32 38 
Biogas til el 
fra bioaffald Scenarie 1 Åbent fermentat 31 44 
Lukket fermentat 9 13 
Scenarie 2 Åbent fermentat 37 52 
Lukket fermentat 15 21 
Scenarie 3 Åbent fermentat 41 57 
Lukket fermentat 16 22 
 
 
72Åben lagring af fermentat tegner sig for yderligere emissioner af methan, som skifter alt efter vejret, substraten og ned-
brydningseffektiviteten. I disse beregninger sættes mængderne til at være lig med 0,05 MJ CH 4 / MJ biogas for husdyrgød-
ning, 0,035 MJ CH 4 / MJ biogas for majs (Maize) og 0,01 MJ CH 4 / MJ biogas for bioaffald. 
73Lukket lagring betyder, at den fermentat, der hidrører fra nedbrydningsprocessen, lagres i en gastæt beholder, og den 
supplerende biogas, som frigives under lagringen, anses for at være nyttiggjort til produktion af yderligere elektricitet eller 
biomethan.    
Side 136 af 158 
 Typiske værdier og standardværdier for biomethan 
System til bio-
methanproduk-
tion Teknologiske muligheder Drivhusgas-
emissioner - 
typisk værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgas-
emissioner 
(g CO2eq/M
J) 
Biomethan fra 
gylle Åbent fermentat, uden afgasforbræn-
ding74 -20 22 
Åbent fermentat, med afgasforbræn-
ding75 -35 1 
Lukket fermentat, uden afgasfor-
brænding -88 -79 
Lukket fermentat, med afgasfor-
brænding -103 -100 
Biomethan fra 
majs (Maize), 
hele planten Åbent fermentat, uden afgasforbræn-
ding 58 73 
Åbent fermentat, med afgasforbræn-
ding 43 52 
Lukket fermentat, uden afgasfor-
brænding 41 51 
Lukket fermentat, med afgasfor-
brænding 26 30 
Biomethan fra 
bioaffald Åbent fermentat, uden afgasforbræn-
ding 51 71 
Åbent fermentat, med afgasforbræn-
ding 36 50 
Lukket fermentat, uden afgasfor-
brænding 25 35 
Lukket fermentat, med afgasfor-
brænding 10 14 
 
 
74Denne kategori omfatter følgende kategorier for teknologier, der opgraderer biogas til biomethan: PSA (Pressure Swing 
Adsorption), PWS (Pressure Water Scrubbing), membraner, kryogen og OPS (Organic Physical Scrubbing). Det omfatter 
en emission på 0,03 M JCH 4 / MJ biomethan for emission af methan i afgasserne. 
75Denne kategori omfatter følgende kategorier for teknologier, der opgraderer biogas til biomethan: PWS (Pressure Water 
Scrubbing), når vand genanvendes, PSA (Pressure Swing Adsorption), kemisk skrubber, OPS (Organic Physical Scrub-
bing), membraner og kryogen opgradering. Der medtages ikke nogen methanemissioner for denne kategori (methanen i 
afgassen forbrændes, hvis den er til stede).    
Side 137 af 158 
 Typiske værdier og standardværdier - biogas til elproduktion - blandinger af husdyrgødning og 
majs (Maize): drivhusgasemissioner angivet som andele på basis af frisk masse 
System til biogasproduk-
tion Teknologiske mulighe-
der Drivhusgasemis-
sioner - typisk 
værdi 
(g CO2eq/MJ) Drivhusgas-
emissioner - 
standardværdi  
(g CO2eq/MJ) 
Husdyrgød-
ning – Majs 
(Maize) 
80 % - 20 % Scenarie 
1 Åbent fermentat 17 33 
Lukket fermentat -12 -9 
Scenarie 
2 Åbent fermentat 22 40 
Lukket fermentat -7 -2 
Scenarie 
3 Åbent fermentat 23 43 
Lukket fermentat -9 -4 
Husdyrgød-
ning – Majs 
(Maize) 
70 % - 30 % Scenarie 
1 Åbent fermentat 24 37 
Lukket fermentat 0 3 
Scenarie 
2 Åbent fermentat 29 45 
Lukket fermentat 4 10 
Scenarie 
3 Åbent fermentat 31 48 
Lukket fermentat 4 10 
Husdyrgød-
ning – Majs 
(Maize) 
60 % - 40 % Scenarie 
1 Åbent fermentat 28 40 
Lukket fermentat 7 11 
Scenarie 
2 Åbent fermentat 33 47 
Lukket fermentat 12 18 
Scenarie 
3 Åbent fermentat 36 52 
Lukket fermentat 12 18 
    
Side 138 af 158 
 Bemærkninger 
Scenarie 1  henviser til produktionsveje, hvor den til processen krævede elektricitet og varme leve-
res af selve motoren i kraftvarmeanlægget. 
Scenarie 2  henviser til produktionsveje, hvor den til processen krævede elektricitet tages fra nettet, 
og procesvarmen leveres af selve motoren i kraftvarmeanlægget. I nogle medlemsstater er det ikke 
tilladt for operatørerne at kræve støtte til bruttoproduktion, og scenarie 1 er den mere sandsynlige 
konfiguration. 
Scenarie 3  henviser til produktionsveje, hvor den til processen krævede elektricitet tages fra nettet, 
og procesvarmen leveres af et biogaskedelanlæg. Dette scenarie gælder for nogle anlæg, hvor 
motoren til kraftvarmeanlægget ikke er på stedet, og biogas sælges (men opgraderes ikke til bio-
methan).    
Side 139 af 158 
 Typiske værdier og standardværdier – biomethan - blandinger af husdyrgødning og majs (Maize): 
drivhusgasemissioner angivet som andele på basis af frisk masse 
System til bio-
methanproduk-
tion Teknologiske muligheder Typisk værdi  Standard-
værdi 
(g 
CO2eq/MJ) (g 
CO2eq/MJ) 
Husdyrgødning 
– Majs (Maize) 
80 % - 20 % Åbent fermentat, uden afgasforbræn-
ding 32 57 
Åbent fermentat, med afgasforbræn-
ding 17 36 
Lukket fermentat, uden afgasforbræn-
ding -1 9 
Lukket fermentat, med afgasforbræn-
ding -16 -12 
Husdyrgødning 
– Majs (Maize) 
70 % - 30 % Åbent fermentat, uden afgasforbræn-
ding 41 62 
Åbent fermentat, med afgasforbræn-
ding 26 41 
Lukket fermentat, uden afgasforbræn-
ding 13 22 
Lukket fermentat, med afgasforbræn-
ding -2 1 
Husdyrgødning 
– Majs (Maize) 
60 % - 40 % Åbent fermentat, uden afgasforbræn-
ding 46 66 
Åbent fermentat, med afgasforbræn-
ding 31 45 
Lukket fermentat, uden afgasforbræn-
ding 22 31 
Lukket fermentat, med afgasforbræn-
ding 7 10 
For biomethan, der anvendes som komprimeret biomethan som brændstof til transport, skal der 
lægges en værdi på 3,3 g CO 2eq/MJ biomethan til de typiske værdier og en værdi på 
4,6 g CO 2eq/MJ biomethan til standardværdierne. 
 
 
 
 
 
 
    
Side 140 af 158 
 15  Bilag E. Verifikators erklæring. 
 
Titel Skal indeholde ordene ’Verifikators erklæring' 
Adressat  Adressaten er den omfattede  virksomhed , som erklæringen er adresseret til, dvs. 
ledelsen af den virksomhed, der har pålagt kontrollanten opgaven.  
Emne 
Henvisning til det specifikke dokument omfattet af denne erklæring. 
Kriterier  Her angives de kriterier, der er anvendt til evaluering af virksomhedens indberet-
ning.  
Indberet-
tede oplys-
ninger Alle nødvendige oplysninger i henhold til dette vejledende dokument. 
Resumé af 
udført ar-
bejde Et resumé over udført arbejde, herunder alle begrænsninger i udformning, tids-
plan og omfang af procedurerne for bevisindsamling. Beskrivelsen skal være til-
strækkeligt detaljeret til, at læseren af erklæringen let kan forstå, hvilket arbejde  
Verifikator har udført. Det sk al omfatte en beskrivelse af, hvilke aktiviteter der er 
blevet udført i virksomheden, og hvordan beviser på bæredygtighedsoplysninger 
gennem produktionskæden er blevet testet.  
For eksempel: 
Gennemført interviews med _____ for at få forståelse af _____. 
Gennemført en gennemgang af data for kulstof og bæredygtighed, indsamlings-  
og indberetningssystemer og processer, herunder _____. 
Gennemgået massebalanceoplysninger, herunder _____. 
Gennemført interviews med leverandører for at fastslå _____. 
Begræns-
ninger Alle begrænsninger i den kontrol, som er gennemført ud fra de opstillede kriterier. 
Anførte begrænsninger skal kun medtages for at præcisere omfanget af kontrol-
aktiviteterne – ikke som en modsigelse af den formelle erklæring.  
Konklusion 
og forbe-
hold Konklusionen og eventuelle forbehold ved denne konklusion 
Bemærk, at en indberetning med konklusioner med forbehold vil blive nøje vur-
deret af Energistyrelsen, og at dette kan føre til, at Energistyrelsen ikke kan god-
kende de omfattede bio massebrændsler  som bæredygtige.   
Andre rele-
vante be-
mærknin-
ger Alle andre relevante bemærkninger (efter behov) – de skal være klart adskilt fra 
konklusionen og formuleret så de ikke påvirker denne. 
 
     
Side 141 af 158 
 16  Bilag F. Arealtyper og krav til biomasse fra 
landbrug 
Oversigt over hvorvidt og under hvilke betingelser bæredygtighedskriterierne for biomasse fra land-
brugsarealer vedrørende biodiversitet, arealer med store kulstoflagre og tørvebundsarealer (afsnit 
4.3) overholdes, hvis biomassen stammer fra et areal der havde en af de pågældende arealtyper i 
januar 2008. 
 
Arealtype  
(pr januar 2008)  Beskrivelse Biodiversitet 
(VE-Direktivets artikel 
29(3)) Store kulstoflagre 
(VE-direktivets artikel 
29(4)) Tørvebundsarea-
ler 
(VE-direktivets artikel 
29(5)) 
Agerjord – 
ikke-beskyttet Agerjord må ikke være et 
naturbeskyttet område 
som defineret i VE-direkti-
vets artikel 29(3)(c). Kate-
gorien omfatter agerjord 
(herunder rismarker og 
brakmarker76) og land-
brugsskovsystemer, hvor 
plantevækststrukturen lig-
ger under tærsklerne for  
skovarealkategorier77. Overholdes Overholdes Overholdes 
Agerjord – be-
skyttet Samme som ovenfor, men 
hvor agerjorden ligger i na-
turbeskyttet område som 
defineret i VE-direktivets 
artikel 29(3)(c). Overholdes, hvis det 
dokumenteres, at 
produktion af råmate-
rialet ikke har grebet 
forstyrrende ind i na-
turbeskyttelsen af 
området. Den kræ-
vede dokumentation 
vil afhænge af den 
specifikke naturbe-
skyttelsestype, men 
kan forventes at om-
fatte bevis på tiltag 
for at undgå at skade 
eller for aktivt at 
fremme naturbeskyt-
telsen. 
Dokumentation kan 
også bestå i henvis-
ning til en frivillig kon-
trolordning, som om-
fatter biodiversitets-
kriteriet. Overholdes Overholdes 
 
76 Brakjord er et begreb forbundet med EU's fælles landbrugspolitik. Det henviser til arealer, der er taget ud af produktionen 
for at mindske risiko for fødevareoverskud, mens det øger muligheden for miljømæssige fordele. Fra 2007 er brakjord blevet 
afskaffet i henhold til den fælles landbrugspolitik. Også i tråd med den fælles landbrugspolitik omfatter agerjord brakjord og 
græsmarker som del af en landbrugsmæssig rotation (denne type areal skal have været græsmark i under 5 år for stadig at 
blive medregnet som landbrugsjord).  
77 I meddelelse fra Kommissionen 2010/C 160/02 klassificeres plantager med flerårige afgrøder, herunder oliepalmeplanta-
ger, som agerjord.     
Side 142 af 158 
 Arealtype  
(pr januar 2008)  Beskrivelse Biodiversitet 
(VE-Direktivets artikel 
29(3)) Store kulstoflagre 
(VE-direktivets artikel 
29(4)) Tørvebundsarea-
ler 
(VE-direktivets artikel 
29(5)) 
Græsarealer 
(og skov-
klædte area-
ler, der ikke 
indgår under 
definitionen på 
et træbevok-
set areal jf. 
nedenfor) med 
landbrugs-
mæssig an-
vendelse Denne kategori omfatter 
græsningsarealer og græs-
gange, der ikke anses for 
at være agerjord, men som 
har landbrugsmæssig an-
vendelse. Kategorien om-
fatter også systemer med 
træbevoksning og andre 
typer plantevækst end 
græs så som urter og krat, 
der er under tærskelværdi-
erne for definitionerne af 
træbevoksede områder (jf. 
nedenfor), og som har en 
landbrugsmæssig anven-
delse. Den omfatter endvi-
dere ekstensivt dyrkede 
græsningsarealer samt va-
rige græsgange og arealer 
med dyrkning af hø, som 
er intensivt plejede (f.eks. 
med gødning, vanding eller 
ændring af sorter). Overholdes, hvis 
græsarealerne ikke er 
græsarealer med stor 
biodiversitet, eller 
hvis det dokumente-
res, at det er nødven-
digt at høste råmate-
rialet for at bevare 
den høje biodiversi-
tet. 
 
  
Overholdes Overholdes 
Græsarealer 
(og skov-
klædte area-
ler, der ikke 
indgår under 
definitionen på 
et træbevok-
set areal jf. 
nedenfor) 
uden land-
brugsmæssig 
anvendelse Denne kategori omfatter 
græsarealer uden land-
brugsmæssig anvendelse. 
Kategorien omfatter også 
systemer med træbevoks-
ning og andre typer plante-
vækst end græs så som 
urter og krat, der er under 
tærskelværdierne for defi-
nitionerne af træbevok-
sede områder (jf. neden-
for), og som ikke har en 
landbrugsmæssig anven-
delse. Overholdes, hvis 
græsarealerne ikke er 
græsarealer med høj 
biodiversitet eller hvis 
det dokumenteres, at 
det er nødvendigt at 
høste råmaterialet for 
at bevare den høje 
biodiversitet. 
  Overholdes 
 
 Overholdes 
Arealer med 
træbevoksning 
(Kronedæk-
ningsgrad >30 
%) Sammenhængende be-
voksning af træer, dvs. et 
område, der dækker mere 
end en hektar og med 
træer højere end fem me-
ter og en kronedæknings-
grad, der er over 30 %, el-
ler med træer, der kan nå 
disse tærskler på lokalite-
ten. Overholdes, hvis det 
kan bevises, at det 
relevante areal ikke 
var primær skov (dvs. 
ikke havde tegn på 
menneskelig indgri-
ben som f.eks. skov-
drift), og at arealet 
ikke lå i et område 
udpeget til naturbe-
skyttelse, eller hvis 
det dokumenteres, at 
det er nødvendigt at 
høste råmaterialet for 
at bevare den høje 
biodiversitet. Dette arealkriterium 
vil normalt ikke 
være overholdt.  
 
Det overholdes dog, 
hvis det dokumente-
res, at arealets status 
ikke er forandret. Be-
vis på arealets om-
fang og karakter og 
dens kronedæknings-
grad skal foreligge for 
januar 2008 og for 
tidspunktet, hvor rå-
materialet blev hø-
stet. Overholdes    
Side 143 af 158 
 Arealtype  
(pr januar 2008)  Beskrivelse Biodiversitet 
(VE-Direktivets artikel 
29(3)) Store kulstoflagre 
(VE-direktivets artikel 
29(4)) Tørvebundsarea-
ler 
(VE-direktivets artikel 
29(5)) 
Arealer med 
træbevoksning 
(Kronedæk-
ningsgrad 10-
30 %) Et område, der dækker 
mere end en hektar med 
træer højere end fem me-
ter og en kronedæknings-
grad på mellem 10 % og 
30 %, eller træer i stand til 
at nå disse tærskler på lo-
kaliteten. Overholdes, hvis det 
kan bevises, at det 
relevante areal ikke 
var primær skov (dvs. 
ikke havde tegn på 
menneskelig indgri-
ben som f.eks. skov-
drift), og at arealet 
ikke lå i et område 
udpeget til naturbe-
skyttelse, eller hvis 
det dokumenteres, at 
det er nødvendigt at 
høste råmaterialet for 
at bevare den høje 
biodiversitet. Overholdes, hvis be-
viser fremlægges på, 
at arealets status ikke 
er ændret, eller hvis 
drivhusgasudlednin-
ger fra ændringer i 
arealanvendelsen ta-
ges i betragtning, og 
kravet om reduktion 
af drivhusgasemissio-
nen stadig overhol-
des. Overholdes 
Vådområde Et område, der er dækket 
af vand eller er vandmæt-
tet permanent eller i en be-
tydelig del af året. Overholdes, hvis det 
kan påvises, at det 
relevante vådområde 
ikke var primær skov, 
ikke var beliggende i 
udpeget naturbeskyt-
telsesområde og ikke 
var græsareal med 
høj biodiversitet. Dette arealkriterium 
vil normalt ikke 
være overholdt. 
 
Det overholdes kun, 
hvis det kan doku-
menteres, at vådom-
rådet ikke er foran-
dret. 
Dokumentation for 
vådområdets omfang 
og karakter skal være 
oplyst for januar 2008 
og for tidspunktet, 
hvor råmaterialet blev 
høstet. n/a 
Udrænet 
tørvebunds-
areal  Dvs. tørvebundsareal, der 
ikke var drænet (enten del-
vist eller fuldstændigt) i ja-
nuar 2008. Overholdes, hvis det 
kan påvises, at det 
relevante tørveom-
råde ikke var primær 
skov, ikke var belig-
gende i et udpeget 
naturbeskyttelsesom-
råde og ikke var 
græsareal med høj 
biodiversitet. n/a Dette arealkrite-
rium vil normalt 
ikke være over-
holdt.  
 
Overholdes, hvis 
det kan dokumente-
res, at arealet ikke 
er blevet drænet.    
Side 144 af 158 
 Arealtype  
(pr januar 2008)  Beskrivelse Biodiversitet 
(VE-Direktivets artikel 
29(3)) Store kulstoflagre 
(VE-direktivets artikel 
29(4)) Tørvebundsarea-
ler 
(VE-direktivets artikel 
29(5)) 
Drænet tørve-
bundsareal  Dvs. tørvebundsareal, der 
enten var delvist eller fuld-
stændigt drænet i januar 
2008. Overholdes, hvis det 
kan påvises, at det 
relevante tørveom-
råde ikke var primær 
skov, ikke var belig-
gende i udpeget na-
turbeskyttelsesom-
råde og ikke var 
græsareal med høj 
biodiversitet. 
 n/a Overholdes, hvis 
der fremlægges be-
vis på, at arealet 
var fuldstændig 
drænet i januar 
2008, eller der ikke 
er foregået nogen 
dræning af arealet 
siden januar 2008. 
Det betyder, at for 
tørvebundsarealer, 
der var delvist dræ-
net i januar 2008, vil 
en yderligere, dy-
bere dræning, som 
påvirker arealer der 
ikke var fuldstæn-
digt drænet, være 
en overtrædelse af 
kriteriet