Okružní 31, 638 00  Brno
legmet@cmi.cz
 +420 545 555 414
V E Ř E J N Á  V  Y H L Á Š K A
Český  metrologický  institut  (dále  jen  „ČMI“),  jako  orgán  věcně  a  místně  příslušný  ve  věci
stanovování metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při
schvalování  typu  a  při  ověřování  stanoveného  měřidla  dle  §  14  odst.  1  zákona  č.  505/1990  Sb.,
o metrologii, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o metrologii“), a dle ustanovení §  172
a následujících zákona č.  500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“),
zahájil z moci úřední dne 1. 8. 2023 správní řízení dle §  46 SprŘ, a na základě podkladů vydává tento:
I.
N Á V R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V  A H Y
číslo: 0111-OOP-C010-23
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně
metod zkoušení pro schválení typu a pro ověřování stanovených měřidel:
„váhy pro kontrolní vysokorychlostní vážení silničních vozidel za pohybu “
1   Základní pojmy
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM1) a následující:
1.1váhy pro kontrolní vysokorychlostní vážení silničních vozidel za pohybu ( dále jen „váhy“):
automatické váhy, které měří dynamické síly na pneumatikách jedoucího vozidla a detekují jeho
přítomnost na snímači zatížení v  závislosti na čase a vypočítávají hodnoty celkové hmotnosti vozidla
a zatížení  na  nápravu  nebo  na  skupinu  náprav,  popřípadě  další  parametry  vozidla  vyžadované
zvláštním předpisem, a to přímo za jízdy vozidla a na jeho trase a pro jejichž použití platí požadavky
zvláštních předpisů2)
1.2snímač zatížení: snímač dynamické síly vyvozené pneumatikou vozidla na vozovku
1.3vážení v celku: stanovení hmotnosti vozidla, které celé spočívá na nosiči zatížení
1.4statické  vážení:  vážení  celkové  hmotnosti  zatížení  vozidla,  zatížení  na  nápravách  nebo
zkušebního zatížení, které je statické bez pohybu
1.5vážení  za  jízdy:  proces,  při  kterém  je  pomocí  měření  a  analýzy  dynamických  sil  na
pneumatikách vozidla určováno celkové zatížení jedoucím vozidlem a části tohoto zatížení, které jsou
přenášeny koly nebo nápravami tohoto vozidla
1)   Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM).
2)   Například zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích , ve znění pozdějších předpisů.Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
1.6hmotnost vozidla:  celková hmotnost soupravy vozidla včetně všech prvků pevně spojených
s vozidlem a/nebo na něm umístěných
1.7náprava: osa obsahující dvě nebo více kolových montáží roztažená na celou šířku vozidla
1.8skupina  náprav:  skupina  dvou  nebo  více  náprav  stejného  vozidla,  definovaná  celkovým
počtem náprav, jejichž středy jsou vzdálené méně, než činí specifikovaná hodnota zvláštním právním
předpisem3)
1.9zatížení na nápravu:  část hmotnosti vozidla, která v době vážení působí přes nápravu na
snímač zatížení
1.10zatížení na skupinu náprav: celkové zatížení všech náprav, které jsou součástí skupiny náprav
1.11dynamická síla na pneumatice:  složka síly měnící se v čase aplikovaná kolmo k povrchu
silnice  pneumatikou  na  kole  pohybujícího  se  vozidla;  tato  síla  může  navíc  k  působení  gravitace
zahrnovat také dynamické účinky dalších vlivů na pohybující se vozidlo
1.12vážicí rozsah: rozsah mezi minimální a maximální hodnotou měřené proměnné veličiny, kde
váhy pracují v rámci daných specifikací
1.13hodnota  dílku,  d: rozdíl  mezi  dvěma  po  sobě  jdoucími  indikovanými  nebo  vytištěnými
hodnotami hmotnosti při vážení za jízdy vyjádřený v  jednotkách hmotnosti
1.14pracovní rychlost, v: průměrná rychlost, kterou se pohybuje vozidlo při přejezdu přes snímač
zatížení, má-li být váženo
1.14.1   maximální pracovní rychlost, vmax: největší rychlost vozidla, pro kterou jsou váhy navrženy
k vážení za jízdy, a nad kterou není zaručeno dodržení největší dovolené chyby 
1.14.2   minimální pracovní rychlost, vmin: nejmenší rychlost vozidla, pro kterou jsou váhy navrženy
k vážení za jízdy a pod kterou není zaručeno dodržení největší dovolené chyby 
1.14.3   rozsah  pracovní  rychlosti:  interval  rychlostí  specifikovaný  výrobcem  mezi  minimální
a maximální pracovní rychlostí, při kterých smí být vozidlo váženo za jízdy
1.15horní mez váživosti ( Max): maximální váživost snímače zatížení při vážení za jízdy
1.16dolní mez váživosti ( Min): hodnota zatížení, pod kterou výsledky vážení za jízdy mohou být
vystaveny nadměrné relativní chybě
1.17kontrolní  váhy:  váhy  používané  ke  statickému  stanovení  hmotnosti  referenčního  vozidla
a zatížení na jednotlivých nápravách referenčního vozidla
1.18vozidlo:  zatížené nebo nezatížené silniční vozidlo, které je rozpoznáno vahami jako vozidlo,
které má být váženo
1.18.1   samostatné vozidlo: dvoustopé silniční vozidlo s  jedním podvozkem, které nezahrnuje žádný
přívěs ani návěs, a které má dvě nebo více náprav umístěných po délce podvozku
1.18.2   referenční  vozidlo:  vozidlo  mající  známou  konvenční  hodnotu  hmotnosti  stanovenou  na
kontrolních vahách (uvažuje se jak celková hmotnost, tak zatížení na nápravy)
3)   Vyhláška č. 209/2018 Sb., o hmotnostech, rozměrech a spojitelnosti vozidel , ve znění pozdějších předpisů.
2Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
1.19software pod metrologickou kontrolou měřidel: program(y), data a specifické parametry typu
vah,  které  náleží  k  měřicímu  přístroji  nebo  zařízení,  a  které  definují  nebo  vykonávají  funkce,
podléhající metrologické kontrole měřidel
1.19.1   parametr  software  pod  metrologickou  kontrolou  měřidel:  parametr  softwaru  měřicího
přístroje nebo jeho modulu, který podléhá metrologické kontrole měřidel
1.19.2   identifikace software: sekvence čitelných znaků software, která je neodstranitelně připojena
k software (např. číslo verze, kontrolní součet)
1.20simulovaná funkční zkouška: zkouška prováděná na kompletních vahách nebo na části vah,
při které je každá část operace vážení simulována
1.21vážicí  zóna: úsek  vozovky  sestávající  ze  zabudovaných  snímačů  zatížení  a  požadovaných
minimálních délek úseků vozovky před a za snímači zatížení  
1.22zařízení pro rozlišení vozidel:  zařízení, kterým se zjišťuje výskyt vozidla ve vážicím úseku
a zda, popř. kdy, bylo celé vozidlo zváženo. Zařízení musí povahou získaných informací (společně se
zařízením pro optickou identifikaci vozidel) vytvořit předpoklady pro následnou kategorizaci vozidel
podle zvláštního právního předpisu3) 
1.23zařízení pro měření rychlosti vozidel: zařízení, které měří rychlost váženého vozidla pro účely
zjištění, zda nebyly překročeny limitní hodnoty pracovních rychlostí, pro které byly váhy navrženy
nebo pro které byly ověřeny
1.24indikační  zařízení:  elektronické  zařízení,  které  zobrazuje  výsledky  vážení  v  jednotkách
hmotnosti, případně další údaje
1.25tiskací  zařízení:  zařízení  určené  pro  vytváření  tištěných  kopií  výsledků  vážení  a  dalších
informací
1.26záznamové zařízení: zařízení, které zaznamenává a uchovává údaje o měření
1.27zařízení  pro  optickou  identifikaci  vozidel:  zařízení  určené  pro  jednoznačnou  identifikaci
vozidel, která při vážení byla vyhodnocena jako překračující stanovené hmotnostní parametry
1.28pomocná  zařízení:  další  zařízení  připojená  či  připojitelná  k  vahám  přes  výrobcem
specifikovaná rozhraní, která nemohou ovlivnit metrologické vlastnosti systému
2   Metrologické požadavky
Na měřidla se při ověřování uplatňují metrologické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení
na trh nebo uvedení do oběhu.
2.1   Stanovené pracovní podmínky
2.1.1   Rozsah pracovní teploty
Váhy musí splňovat metrologické požadavky nejméně při teplotách okolního prostředí –20  °C až
+40 °C.
Použité snímače zatížení a ostatní senzory umístěné ve vozovce musí splňovat metrologické vlastnosti
nejméně při teplotách –20  °C až +60 °C. 
Výrobce může pro účely schválení typu specifikovat i jiný (větší) rozsah pracovních teplot. 
2.1.2   Pracovní rychlost 
Váhy  musí  splňovat  příslušné  metrologické  požadavky  při  rychlostech  vozidla  v  mezích  rozsahu
stanovených pracovních rychlostí. Pokud je skutečná rychlost vozidla během vážení mimo rozsah
pracovních rychlostí vah, váhy musí (viz článek 3.4):
3Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
–automaticky zablokovat vydání výsledku měření, nebo
–hodnotu naměřené skutečné rychlosti vozidla indikovat či vytisknout a současně u těchto
hodnot indikovat či vytisknout zřetelné upozornění, že příslušné měření bylo provedeno mimo
rozsah pracovních rychlostí vah.
Pracovní rychlost musí být indikována a/nebo vytištěna pouze až poté, co bylo zváženo za jízdy celé
vozidlo.
V rozsahu pracovní rychlosti uvedené v  certifikátu o schválení typu měřidla nesmí chyba indikované
pracovní rychlosti překročit 2  km/h.
2.2   Vážicí rozsah
Vážicí rozsah specifikovaný hodnotami  Max a  Min  určí pro účely schvalování typu a následného
použití vah výrobce. 
Výrobce musí specifikovat způsob, jakým váhy reagují na překročení hodnoty Max vážicího rozsahu a
jakým způsobem tento stav indikují. 
2.3   Největší dovolené chyby při ověřování
2.3.1   Hmotnost vozidla
Největší dovolená chyba pro hmotnost vozidla stanovenou vážením za jízdy je  5 %.
2.3.2   Zatížení na nápravu 
Největší dovolená chyba pro zatížení na nápravu stanovené vážením za jízdy je 11  %.
2.4   Největší dovolené chyby v  provozu
2.4.1  Hmotnost vozidla
Největší dovolená chyba pro hmotnost vozidla stanovenou vážením za jízdy v  provozu je 7 %.
Parametr uvedený v čl. 3.15.2 e) nesmí při používání měřidla překročit 1,5násobek stanovené hodnoty.
2.4.2   Zatížení na nápravu 
Největší dovolená chyba pro zatížení na nápravu stanovené vážením za jízdy v  provozu je 15 %.
Parametr uvedený v čl. 3.15.2 e) nesmí při používání měřidla překročit 1,5násobek stanovené hodnoty.
2.5   Měřicí jednotky
Jednotky hmotnosti a  zatížení používané v zařízení jsou kilogram (kg) nebo tuna (t).
2.6   Hodnota dílku 
Hodnota dílku nesmí přesáhnout hodnoty dané v  tabulce 2.
Tabulka 2 – Hodnota dílku
Zatížení na nápravu 20 kg
Hmotnost vozidla 50 kg
Dílky stupnice indikačních, záznamových nebo tiskacích zařízení musí být ve tvaru 1  × 10k, 2 × 10k
nebo 5 × 10k, kde k je kladné nebo záporné celé číslo nebo nula.
4Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
3   Technické požadavky
Na měřidla se při ověřování uplatňují technické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení na
trh nebo uvedení do oběhu.
3.1   Všeobecně
Váhy jsou automatický měřicí systém, který se skládá z  následujících částí:
–snímačů zatížení instalovaných ve vozovce;
–zařízení pro rozlišení vozidel;
–zařízení pro měření rychlosti vozidel;
–indikačního zařízení;
–tiskacího zařízení;
–záznamového zařízení;
–zařízení pro optickou identifikaci vozidel;
–pomocných zařízení,
který jako celek je schopen měřit dynamické síly na pneumatikách a detekovat přítomnost jedoucího
vozidla na snímači zatížení v  závislosti na čase a vypočítávat hodnoty celkové hmotnosti vozidla
a zatížení na nápravu nebo na skupinu náprav, rychlost a případně další parametry vozidla vyžadované
zvláštním právním předpisem3) (např. vzdálenost náprav, druh vozidla).
Váhy musí být navrženy tak, aby byly vhodné pro co největší rozsah druhů vozidel používaných
v běžném silničním provozu.
Váhy musí mít takové uspořádání a konstrukci, aby si při správné instalaci a používání v prostředí, pro
které jsou určeny, udržely nejméně po dobu platnosti ověření své metrologické parametry v  rozsahu
požadavků stanovených tímto předpisem. 
3.2   Snímač zatížení
Snímač  zatížení  instalovaný  ve  vozovce  musí  detekovat  přítomnost  jedoucího  vozidla  a  snímat
dynamické síly na pneumatikách.
3.3   Zařízení pro rozlišení vozidel
Váhy jsou určeny pro pracovní režim bez obsluhy, a proto musí být vybaveny zařízením pro rozlišení
vozidel. Zařízení musí zjistit výskyt vozidla ve vážicím úseku a  musí zjistit, zda/kdy bylo celé vozidlo
zváženo. Zařízení musí povahou získaných informací vytvořit předpoklady pro následnou kategorizaci
vozidel podle zvláštního právního předpisu4).
Váhy nesmí indikovat, zaznamenávat nebo tisknout hmotnost vozidla, pokud nebyla zvážena všechna
kola vozidla.
3.4   Zařízení pro měření rychlosti vozidel 
Rychlost vozidel při vážení musí být indikována a je-li to vhodné zaznamenána a  vytištěna jako část
záznamu vážení vozidla, v km/h, po zaokrouhlení na nejbližší celou hodnotu.
Váhy nesmí indikovat, zaznamenávat nebo tisknout hmotnost nebo hodnoty zatížení na nápravu pro
jakékoliv vozidlo, které se pohybovalo přes snímač zatížení rychlostí mimo specifikovaný rozsah
pracovních  rychlostí  bez  připojeného  jasného  varovného  hlášení,  že  tyto  výsledky  nejsou
verifikovány.
4)   Vyhláška č. 153/2023 Sb., o schvalování technické způsobilosti vozidel a technických podmínkách provozu
vozidel na pozemních komunikacích .  
5Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
3.5   Indikační zařízení
3.5.1   Indikace v běžném provozu 
Zobrazené hodnoty hmotnosti a zatížení musí být indikovány přesně a jednoznačně a  nesmí svádět
k omylům. 
Váhy jsou určeny pro indikování následujících veličin:
–naměřené hodnoty celkové hmotnosti, včetně měřicí jednotky;
–naměřené hodnoty zatížení na nápravu, resp. na skupinu náprav, včetně měřicí jednotky; 
–maximální povolená hodnota celkové hmotnosti, včetně měřicí jednotky; 
–maximální povolená hodnota zatížení na nápravu, resp. na nápravách, včetně měřicí jednotky; 
–rychlost váženého vozidla;
–čas (datum, hodina, minuta a sekunda provedení měření), je-li to vhodné.
Pokud váhy v příslušné aplikaci nejsou určeny a schváleny pro některou z  veličin, celková hmotnost
nebo zatížení na nápravu, resp. skupinu náprav, mohou váhy tuto veličinu indikovat jako informativní
se zřetelným vyznačením, že tato indikace není v ověřovaném měřicím rozsahu.
3.5.2   Mezní hodnoty indikace
Váhy mohou indikovat, zaznamenávat nebo tisknout údaje o měření zatížení na nápravu, zatížení na
skupinu náprav nebo hmotnosti vozidla, pokud zatížení na jedné nápravě (dílčí vážení) je menší než
Min nebo větší než Max pouze za podmínky, že indikace a/nebo tiskový výstup je provázen zřetelným
upozorněním na tento nekorektní stav.
3.6   Tiskací zařízení
3.6.1   Tiskový výstup v běžném provozu
Tištěné výsledky musí být správné, vhodně identifikované a jednoznačné. Tisk musí být jasný, čitelný,
nesmazatelný a trvanlivý. 
Obsah tiskového výstupu vyplývá z veličin, pro které jsou váhy určeny, a to následujících:
–naměřená hodnota celkové hmotnosti, včetně měřicí jednotky;
–naměřená hodnota zatížení na nápravu, resp. na nápravách, včetně měřicí jednotky; 
–maximální povolená hodnota celkové hmotnosti, včetně měřicí jednotky; 
–maximální povolená hodnota zatížení na nápravu, resp. na nápravách, včetně měřicí jednotky; 
–čas (s rozlišením na sekundy) a datum (den, měsíc, rok);
–rychlost váženého vozidla;
–označení typu vah (např. zkratkou).
Pokud váhy v příslušné aplikaci nejsou určeny a schváleny pro některou z  veličin, celková hmotnost
nebo zatížení na nápravu, resp. skupinu náprav, může výstup hodnotu této veličiny obsahovat jako
informativní údaj se zřetelným vyznačením, že tato indikace není v ověřovaném měřicím rozsahu.
3.6.2    Shoda mezi indikačním a  tiskacím zařízením
Při stejném zatížení nesmí být žádný rozdíl mezi indikovaným a vytisknutým výsledkem vážení,
pokud mají indikační a tiskací zařízení stejnou hodnotu dílku.
6Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
3.7   Záznamové zařízení
3.7.1   Rozsah zaznamenaných údajů
Záznamové zařízení musí zaznamenávat a uchovávat všechny relevantní údaje o měření. Minimální
rozsah  údajů  zaznamenávaných  a  uchovávaných  tímto  zařízením  je  shodný  s  obsahem  tiskového
výstupu podle článku 3.6.1.
3.7.2   Datová paměť
Data smí být uložena v paměti vah (např. na pevném disku) nebo na vnější paměť pro následné
operace (indikace, tisk, přenos dat, součty atd.). Uložená data musí být přiměřeně chráněna proti
úmyslným  a neúmyslným  změnám  během  procesu  přenášení  a/nebo  ukládání  a  musí  obsahovat
všechny relevantní informace potřebné k zrekonstruování dřívějších měření.
Pro zabezpečení uložených dat platí následující požadavky:
a)požadavky pro zabezpečení v  rozsahu relevantních požadavků z  článku 3.14;
b)proces přenášení a stahování software musí být zabezpečen v souladu s požadavky v článku
3.14;
c)identifikační a bezpečnostní atributy zařízení vnější paměti musí zajistit integritu a  autenticitu;
d)výměnná paměťová média pro ukládání dat měření nemusí být zaplombována za předpokladu,
že uložená data jsou zabezpečena specifickým kontrolním součtem nebo kódovým klíčem;
e)pokud  je  kapacita  paměti  vyčerpána,  přepis  dat  novými  daty  může  být  možný  pomocí
kódového klíče, popř. jiným způsobem kompatibilním s  výše uvedenými požadavky.
3.8   Zařízení pro optickou identifikaci vozidel
Váhy musí být vybaveny zařízením podle článku 3.8.1 nebo 3.8.2 pro jednoznačnou identifikaci těch
vozidel, která při vážení byla vyhodnocena jako překračující stanovené hmotnostní parametry. Tato
identifikace musí splňovat podmínky pro zajištění bezpečnosti, integrity a autenticity. 
3.8.1   Obrazová jednotka
Váhy musí být vybaveny digitální kamerou, která průběžně snímá situaci při vážení s  bezpečnou
identifikací váženého vozidla a tato je zobrazována na připojeném vzdáleném zobrazovacím zařízení
současně s těmito hodnotami naměřenými vahami:
–naměřená hodnota celkové hmotnosti včetně měřicí jednotky;
–naměřená hodnota zatížení na nápravu včetně měřicí jednotky.
3.8.2   Obrazová dokumentační jednotka
Váhy musí být vybaveny obrazovou dokumentační jednotkou, která musí v  obrazovém dokumentu
zachytit situaci při vážení s  bezpečnou identifikací váženého vozidla.
Obrazová dokumentační jednotka pracující v  automatickém režimu může umožnit nastavení limitní
hmotnosti pro záznam obrazového dokumentu.
Situace na vahách se snímá digitální kamerou, jejímiž výstupy jsou jednotlivé digitální snímky nebo
video sekvence ukládané do datové paměti.
Na jednotlivých snímcích nebo ve video sekvencích musí být v  poli pro zobrazení dat zobrazeny: 
–naměřená hodnota celkové hmotnosti včetně měřicí jednotky;
–naměřená hodnota zatížení na nápravu včetně měřicí jednotky; 
–čas (s rozlišením na sekundy) a datum (den, měsíc, rok);
–označení typu vah (např. zkratkou). 
7Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
V případě, že výše uvedené údaje jsou zobrazeny pouze na hlavním snímku, musí být ostatní snímky
označeny  jednoznačným  identifikátorem,  který  zajišťuje  integritu,  autenticitu  a  jednoznačnou
identifikaci  snímků  a  přidružených  dat.  Identifikátor  snímku  musí  být  generován  pomocí
kryptograficky silného algoritmu, případně digitálního podpisu a musí obsahovat informace o přesném
čase pořízení snímku a o zařízení, které provedlo vážení a jeho geolokaci.
U digitálního snímku musí být obrazové informace a informace o naměřených hodnotách nedělitelně
sloučeny do jednoho datového souboru. Navíc musí být tyto informace integrovány do pixelové
struktury digitálního snímku. Datový soubor digitálního snímku musí být pro zajištění neporušenosti
(integrity) opatřen digitální značkou (podpisem). Původ (autenticita) celkového datového souboru
digitálního snímku musí být jednoznačně identifikovatelný (např. identifikačním číslem vah). 
U video sekvencí, které mají být archivovány, musí být zajištěna jejich neporušenost (integrita) a
původ (autenticita), aby se zabránilo nepřípustným změnám obsahu obrázků a naměřených dat nebo
nesprávnému přiřazení.
3.9   Pomocná zařízení
Pokud  je  k  vahám  připojeno  prostřednictvím  příslušného  rozhraní  vnější  zařízení,  metrologické
parametry vah jím nesmí být negativně ovlivněny. 
3.10   Odolnost proti vlivům okolního prostředí
Vnější  rušivé  vlivy  působící  na  váhy  nesmí  vést  k  chybám  měření,  které  by  překročily  největší
dovolenou chybu vah podle článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
3.10.1   Mechanická odolnost
Konstrukce vah a použité materiály musí zaručovat dostatečnou pevnost, stabilitu a odolnost proti
mechanickým vibracím a rázům. Výrobce musí stanovit podmínky mechanického prostředí, v  nichž se
mají váhy používat. Pro snímač zatížení platí třída mechanického prostředí s vysokou nebo velmi
vysokou úrovní vibrací a  rázů označovaná jako M3 ve smyslu zvláštního právního předpisu5).
3.10.2   Odolnost proti klimatickým vlivům
Snímač zatížení instalovaný ve vozovce musí v  nezapnutém stavu odolat bez poškození mezním
teplotám –40 °C a +70 °C a po návratu do rozsahu pracovní teploty musí pracovat v  mezích největší
dovolené chyby.
Pro účely zajištění správnosti měření ve vztahu k  teplotě okolí a rozsahu pracovních teplot vah musí
být váhy vybaveny zařízením pro kontrolu teploty. Skutečnou teplotu mimo rozsah pracovních teplot
vah musí váhy automaticky rozpoznat a musí zobrazit vhodné hlášení. Probíhající vážení musí být
za tohoto stavu přerušeno a váhy musí další vážení zablokovat, nebo se musí samočinně vypnout.
Váhy nesmí být citlivé na relativní vlhkost okolního vzduchu.
3.10.3   Odolnost proti prachu a vodě
Části vah, které jsou vystaveny povětrnostním vlivům, musí  mít pro ochranu před prachem a proti
dočasnému ponoření do vody  stupeň ochrany krytem minimálně IP  67 a ostatní části IP 54.
3.10.4   Elektromagnetická kompatibilita (EMC)
Váhy nesmí být ovlivněny elektrickým ani elektromagnetickým rušením, nebo na ně musí reagovat
definovaným způsobem (např. ohlášením chyby, zablokováním měření apod.). Nesmí ani vyzařovat
nežádoucí elektromagnetické pole.
5)   Nařízení vlády č. 120/2016 Sb., o posuzování shody měřidel při jejich dodávání na trh , ve znění pozdějších 
předpisů, které implementuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/32/EU ze dne 26. února 2016 
o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání měřidel na trh .
8Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
Při zkoušení elektromagnetické kompatibility v  laboratoři musí váhy, příp. jejich části, vykazovat
normální funkci a výsledky simulovaných funkčních zkoušek musí být v  mezích největší dovolené
chyby podle článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
3.11   Napájení
Váhy napájené z elektrické sítě musí splňovat metrologické požadavky za podmínek normálního
kolísání napětí. V případě poklesu napětí pod minimální pracovní napětí musí být zablokována činnost
vah nebo musí být zřetelně, např. vhodným hlášením, indikována činnost vah mimo specifikované
pracovní podmínky. 
3.12   Bezpečnost měřidla a ochrana proti podvodu
Váhy  nesmějí  mít  vlastnosti,  které  by  usnadňovaly  podvodné  použití,  přičemž  možnosti  jejich
neúmyslného chybného použití musí být minimální. Komponenty, které uživatel nesmí rozebírat nebo
justovat, musí být proti takovým činnostem zabezpečeny.
3.13   Software
3.13.1   Software pod metrologickou kontrolou měřidel
Tento software používaný ve vahách musí být prezentován v takové formě, že změna software není
možná bez poškození plomby, nebo každá změna v software může být automaticky zaznamenána
a její povaha specifikována pomocí identifikačního kódu. 
Dokumentace software pro váhy musí obsahovat:
a)popis software pod metrologickou kontrolou měřidel;
b)popis přesnosti algoritmů měření (např. programovací režimy);
c)popis uživatelského rozhraní, menu a  dialogů;
d)jednoznačnou identifikaci software;
e)popis začleněného software (např. operačního prostředí);
f)přehled systému hardware, např. topologický blokový diagram, typ počítače(ů), zdrojový kód
pro softwarové funkce atd., jestliže to není popsáno v  návodu k obsluze;
g)prostředky zabezpečení software;
h)návod k obsluze.
3.13.2   Prostředky zabezpečení software
Prostředky zabezpečení software pod metrologickou kontrolou měřidel jsou následující:
a)přístup musí být dovolen pouze oprávněné osobě, např. pomocí kódů (klíčové slovo) nebo
speciálním zařízením (hardwarovým klíčem atd.); kódy musí být měnitelné;
b)v paměti měřidla musí být automaticky ukládány všechny vstupy s  uvedením data zásahu,
identifikace oprávněné osoby provádějící zásah a druhu zásahu;
c)paměťová kapacita musí být dostatečná pro předpokládané zásahy v  době alespoň 2 roky;
jestliže  byla  kapacita  paměti  pro  ukládání  záznamů  o  zásazích  vyčerpána,  nesmí  dojít  k
automatickému mazání jakýchkoli uložených záznamů;
d)příslušné  záznamy  o  zásazích  musí  být  možno  zpětně  vyvolat,  a  to  v  úplném  rozsahu
zaznamenaných informací;
e)mazání záznamů o zásazích nesmí být umožněno bez odstranění fyzické plomby;
f)stahování  software  pod  metrologickou  kontrolou  musí  být  možné  pouze  přes  příslušné
chráněné rozhraní připojené k vahám;
9Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
g)k software musí být připojena identifikace verze software, která se musí změnit v případě
jakékoliv změny verze software;
h)funkce, které jsou prováděny nebo zahájeny přes softwarové rozhraní, musí splnit požadavky
a podmínky dle tohoto předpisu.
3.14   Zabezpečení hardwarového a softwarového vybavení
3.14.1   Všeobecně
Veškerá zařízení vah, včetně softwaru, u nichž nemá být záměrně umožněno odpojení nebo odstranění
uživatelem či  jinou osobou, musí být  vybavena krytem nebo  jinými vhodnými zabezpečovacími
prostředky. Kryty musí být možné po uzavření zaplombovat; plombovací místa musí být ve všech
případech snadno přístupná. Dostatečně účinným zabezpečením proti operacím náchylným ovlivnit
přesnost měření musí být vybaveny všechny části měřicího systému, které nemohou být chráněny
krytem.
Každé zařízení vah, které by mohlo ovlivňovat výsledky měření, především zařízení pro kalibraci
a justování vah nebo pro korigování naměřených hodnot, musí být zaplombováno.
3.14.2   Zabezpečovací prostředky
Zabezpečení musí být provedeno plombovaným krytováním, hesly nebo podobnými softwarovými
prostředky tak, že:
a)platí požadavky pro zabezpečení software v  článku 3.13.2;
b)přenos  dat  o  výsledcích  měření  přes  rozhraní  musí  být  zabezpečen  proti  úmyslným,
neúmyslným a náhodným změnám;
c)možnosti zabezpečení vah musí být takové, aby bylo možno odděleně zabezpečit nastavení
vah;
d)uložená data musí být zabezpečena proti úmyslným, neúmyslným a  náhodným změnám.
3.15   Instalace vah
3.15.1   Všeobecně
Váhy musí být instalovány tak, aby byly minimalizovány jakékoliv nepříznivé vlivy místa instalace na
správnost měření a s ním spojených údajů. Váhy mají být přednostně instalovány mimo oblasti, kde by
mohlo docházet k častému zrychlování nebo zpomalování a nesmí být instalovány v  úsecích, kde
dochází ke změnám počtu dopravních pruhů.
Dostatečně detailně musí být stanoveny všechny požadavky na podmínky instalace vah, které mohou
mít vliv na operaci vážení. Výrobce vah, je-li to ve vztahu k  základním požadavkům čl. 3.15.2 a 3.15.3
pro zajištění správnosti vážení vozidel nezbytné, stanoví podrobnější specifikace požadavků na jejich
instalaci. Tyto upřesněné požadavky se uvedou v  certifikátu o schválení typu měřidla.   
Ostatní podmínky či doporučení pro instalaci vah vytvářející předpoklady pro zajištění odpovídající
dlouhodobé stability jejich metrologických vlastností (např. podrobnější požadavky na kvalitativní
vlastnosti vozovky uvnitř vážicí zóny), je-li to relevantní, uvede výrobce v  technické dokumentaci
stanoveného měřidla nebo v  návodu k instalaci či návodu k  obsluze předmětného typu vah.  
3.15.2   Geometrie vozovky
Úsek vozovky v minimální délce 75  m před a 25 m za snímači zatížení musí splňovat následující
požadavky:
a)podélný sklon vozovky musí být  1 %;
b)příčný sklon vozovky musí být  3 %;
10Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
c)poloměr zakřivení podélné osy vozovky musí být  1 000 m;
d)vozovka musí být bez nerovností způsobujících lokální změnu sklonu;
e)hloubka vyjetých kolejí nesmí být větší než 4  mm.
Pro účely schválení typu vah jsou přípustné i jiné kriteriální požadavky na geometrii vozovky uvedené
pod bodem a) až c) specifikované výrobcem, pokud žadatel o schválení typu prokáže dostatečně
reprezentativním  souborem  důkazů  (zejména  výsledků  zkoušek  instalovaných  vah  daného  či
konstrukčně příbuzného typu), že i při těchto podmínkách splňují váhy ostatní požadavky podle tohoto
opatření, zejména požadavky na největší dovolené chyby podle článku 2.3, resp. 2.4 (viz článek
5.4.6.3). Odlišné podmínky musí být specifikovány v  certifikátu o schválení typu. 
3.15.3   Charakteristika vozovky
Vozovka v místě instalace snímačů zatížení musí splňovat následující požadavky:
–pod svrchní vrstvou vozovky musí být standardní podloží bez zpevněných míst (např. bez
speciálních zařízení, jakými jsou servisní kanály atd.);
–snímače zatížení musí být instalovány v  homogenních vrstvách s  povrchem bez poškození;
–vozovka  musí  být  po  celé  délce  snímačů  zatížení  homogenní  napříč  každým  dopravním
pruhem a bez spojů, které by tvořily spoje kameniva;
–snímače  zatížení  vah  nesmí  být  instalovány  tam,  kde  může  docházet  k  nežádoucím
dynamickým efektům, jako např. na mostech.
4   Značení měřidla
Na měřidla se při ověřování uplatňují podmínky pro značení, které byly rozhodné pro jejich uvedení
na trh nebo uvedení do oběhu.
4.1   Značení na měřidle
Váhy musí nést následující označení:
–identifikační značka výrobce;
–označení typu váhy;
–výrobní číslo váhy; 
–pokud váhy nejsou vhodné, resp. určeny, pro vážení vozidel specifických vlastností (např.
konstrukce odpružení náprav, určitého počtu náprav) nebo převážejících břemena určitých
specifických vlastností (např. kapaliny) musí být označeny upozorněním o omezení vhodnosti
pro  vážení  s jednoznačnou  specifikací  druhu  a  rozsahu  takového  omezení  (je-li  to  u
příslušných vah relevantní);
–směr vážení (je-li to u příslušných vah relevantní);
–napětí napájecího zdroje, ve V;
–kmitočet napájecího zdroje, v Hz;
–rozsah pracovních teplot (je-li odlišný od minimálních požadavků dle článku 2.1.1), ve °C;
–identifikace software (je-li to vhodné);
a následující údaje o metrologických parametrech:
–horní mez váživosti Max = ....., v kg nebo t;
–dolní mez váživosti Min = ....., v kg nebo t;
–hodnota dílku d = ....., v kg nebo t;
11Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
–maximální pracovní rychlost vmax = ....., v km/h;
–minimální pracovní rychlost vmin = ....., v km/h;
–maximální počet náprav na vozidlo (je-li to vhodné) Amax;
–značka schválení typu v souladu s národními požadavky.
4.2   Provedení značení
Značení  podle  článku  4.1  musí  být  čitelné,  jednoznačné  a  srozumitelné  a  musí  být  provedeno
nesmazatelně, a to za běžných podmínek použití vah.
Toto značení smí být buď v  českém jazyce nebo ve formě adekvátních mezinárodně dohodnutých
a publikovaných symbolů nebo značek.
Značení  musí  být  seskupeno  a  umístěno  na  dobře  přístupném  jasně  viditelném  místě  vah  na
indikačním zařízení nebo v bezprostřední blízkosti indikačního zařízení nebo na dobře přístupném
jasně viditelném místě neodstranitelné části vah. Pokud značení není pevnou součástí neodstranitelné
části vah, musí být zabezpečeno úřední značkou.
4.3   Úřední značky
Váhy a jejich členy musí umožňovat umístění úřední značky, resp. značek, a to tak, aby:
–součást vah, na které jsou značky umístěny, nemohla být z vah odstraněna bez poškození 
značky;
–bylo možné značky umístit bez změny metrologických vlastností vah;
–byly viditelné na vahách při běžné instalaci.
5   Schvalování typu měřidla
Při schvalování typu vah se provádí následující:
–vnější prohlídka;
–zkoušky odolnosti vah proti rušivým vlivům okolního prostředí;
–funkční zkoušky vážením za jízdy na místě v silničním provozu.
5.1   Vnější prohlídka
Při vnější prohlídce vah se posuzuje:
a)úplnost předepsané technické dokumentace, včetně návodu pro obsluhu;
b)shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v  dokumentaci 
s požadavky tohoto předpisu uvedenými v  kapitole 2 a 3;
c)úplnost a stav funkčních celků vah podle předepsané technické dokumentace;
d)shodnost verze software vah s  verzí specifikovanou výrobcem.
5.2   Simulované funkční zkoušky v  laboratoři
Simulované  funkční  zkoušky  jsou  prováděny  při  přezkušování  odolnosti  proti  vlivům  vnějšího
prostředí  podle  kapitoly  5.3,  a  to  na  kompletních  vahách  kromě  případů,  kdy  velikost  a/nebo
konfigurace vah zkoušení kompletních vah nedovoluje. V  takových případech se připouští zkoušení s
náhradou snímače zatížení generátorem signálu zatížení.
Metrologický orgán schvalující typy měřidel může akceptovat návrh výrobce na modifikaci metody
a způsobu provedení simulovaných funkčních zkoušek, je-li to vhodné s ohledem na specifika použité
technologie a konstrukce měřicího řetězce vah.
12Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
5.3   Zkoušky odolnosti vlivu prostředí proti vlivům vnějšího prostředí
5.3.1   Zkoušky odolnosti vah proti mechanickým vlivům
5.3.1.1   Zkouška odolnosti vah proti náhodným vibracím
Odolnost proti náhodným mechanickým vibracím se zkouší na vahách v  zapnutém stavu aplikací
vibrací s následujícími parametry:
–rozsah kmitočtu: 10 Hz až 150 Hz;
–celková úroveň efektivní hodnoty zrychlení: 7  m/s2;
–úroveň spektrální hustoty zrychlení 10  Hz až 20 Hz: 1 m2/s3;
–úroveň spektrální hustoty zrychlení 20  Hz až 150 Hz: -3 dB/oktáva;
ve všech třech osách, vždy po dobu trvání 2 minuty.
Během této zkoušky musí zkoušené váhy zůstat funkční a při následující simulované funkční zkoušce
nesmí chyba měření překročit největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
5.3.1.2   Zkouška odolnosti vah proti rázům
Odolnost  proti  rázům  se  zkouší  na  vahách  v  zapnutém  stavu  aplikací  opakovaných  rázů  s
následujícími parametry:
–špičkové zrychlení: 100  m/s2;
–doba trvání jmenovitého impulzu: 16 ms;
–odpovídající změna rychlosti:  1 m/s;
–počet rázů v každém směru: 1 000 ± 10.
Během této zkoušky musí zkoušené váhy zůstat funkční a při následující simulované funkční zkoušce
nesmí chyba měření překročit největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
5.3.2   Zkoušky odolnosti proti klimatickým vlivům
5.3.2.1   Zkouška odolnosti mezním teplotám
Odolnost proti mezním teplotám okolí podle článku 3.10.2 se zkouší na vahách v  nezapnutém stavu:
a)suchým teplem při teplotě 70  °C po dobu 2 h;
b)chladem při teplotě -40  °C po dobu 2 h.
Po této zkoušce nesmí váhy vykazovat žádné poškození a při následující simulované funkční zkoušce
nesmí chyba měření překročit největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
5.3.2.2   Zkouška odolnosti pracovním teplotám
Odolnost pracovním teplotám okolí podle článku 2.1.1 se zkouší na vahách v  zapnutém stavu:
a)suchým teplem při horní mezní hodnotě rozsahu pracovní teploty okolí po dobu 2  h;
b)chladem při dolní mezní hodnotě rozsahu pracovní teploty okolí po dobu 2  h.
Při  této  zkoušce  musí  váhy  normálně  pracovat  a  chyba  při  simulované  funkční  zkoušce  nesmí
překročit největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
5.3.2.3   Zkouška odolnosti proti vlhkosti vzduchu
Odolnost proti vlhkosti vzduchu podle článku 2.2 se zkouší na vahách v  zapnutém stavu cyklickým
vlhkým teplem ve dvou 24  h cyklech při nejvyšší teplotě 40  °C.
13Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
Během této zkoušky musí zkoušené váhy zůstat funkční a při následující simulované funkční zkoušce
nesmí chyba měření překročit největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
5.3.2.4   Zkouška odolnosti proti prachu a vodě
Odolnost proti prachu a vodě podle článku 3.10.3 se zkouší v nezapnutém stavu na částech vah, které
jsou vystaveny povětrnostním vlivům.
Po této zkoušce nesmí váhy vykazovat žádné poškození a při následující simulované funkční zkoušce
nesmí chyba měření překročit největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2.
5.3.3   Zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC)
5.3.3.1   Odolnost proti rušením šířeným vedením indukovaným vysokofrekvenčními poli
Odolnost proti rušení šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli se zkouší na vahách
v zapnutém stavu v kmitočtovém pásmu 150  kHz až 80 MHz při úrovni amplitudy zkušebního napětí
10 V. Rušení se aplikuje na signálová vedení delší než 3  m, na všechny vstupy a výstupy napájecí
stejnosměrné  sítě,  na  všechny  vstupy  a  výstupy  napájecí  střídavé  sítě  a  na  všechna  připojení
k funkčnímu uzemnění.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.3.3.2   Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli 
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli se zkouší na vahách
v zapnutém stavu v kmitočtových pásmech 80  MHz až 2 GHz při amplitudě intenzity zkušebního pole
10 V/m a amplitudové modulaci 80  % sinusovou vlnou o kmitočtu 1  kHz. Rušení se aplikuje na
všechny strany krytu vah.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.3.3.3   Odolnost proti elektrostatickému výboji
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na vahách v  zapnutém stavu přednostně kontaktním
výbojem 6 kV nebo vzduchovým výbojem 8  kV. Výboje se aplikují na kryt vah a do vazebních desek
v blízkosti vah.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.3.3.4   Odolnost proti rychlým elektrickým přechodným jevům/skupinám impulzů
Odolnost  proti  rychlým  elektrickým  přechodným  jevům/skupinám  impulzů  se  zkouší  na  vahách
v zapnutém stavu při kladné a  záporné polaritě po dobu alespoň 1 minuty při každé polaritě zkušebním
napětím naprázdno 1  kV na napájecích a na signálových svorkách při opakovacím kmitočtu 5  kHz.
Rušení se aplikuje na signálová vedení delší než 3  m, na všechny vstupy a výstupy napájecí střídavé
sítě a na všechna připojení k  funkčnímu uzemnění delší než 3  m.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.3.3.5   Odolnost proti rázovému elektrickému impulzu
Odolnost proti rázovému impulzu se zkouší na vahách v  zapnutém stavu aplikací rázového impulzu:
14Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
–± 1 kV vedení k zemi; na signálová vedení delší než 30  m;
–± 0,5 kV  vedení  k vedení  a  zkušebním  symetrickým  napětím  ±  0,5 kV  na  napájecí
stejnosměrná vedení delší než 10  m.
Rušení se aplikuje na signálová vedení delší než 30  m nebo na vedení částečně nebo zcela instalované
mimo budovy bez ohledu na jejich délku.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.3.3.6   Odolnost proti magnetickému poli síťového kmitočtu 
Odolnost proti magnetickému poli síťového kmitočtu 50  Hz se zkouší na vahách v  zapnutém stavu
spojitým magnetickým polem o intenzitě 30  A/m na kryt zařízení.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.3.3.7   Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího střídavého napětí 
Odolnost proti krátkodobým poklesům napájecího střídavého napětí, krátkým přerušením a pomalým
změnám napětí se zkouší na vahách v  zapnutém stavu na všech vstupech napájecí střídavé sítě se
vstupním proudem <  16 A aplikací poklesu napětí: 
–o 40 % UN po dobu 10 period střídavého napájecího napětí; 
–o 70 % UN po dobu 25 period střídavého napájecího napětí; 
–o 80 % UN po dobu 250 period střídavého napájecího napětí; 
kde UN je jmenovitá hodnota střídavého napájecího napětí.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.3.4   Zkouška odolnosti proti mezním hodnotám napájecího napětí
Odolnost  proti  mezním  hodnotám  napájecího  napětí  se  zkouší  na  elektronických  zařízeních
v zapnutém stavu. Pro střídavé napájecí napětí jsou jeho meze dány jako Unom – 15 % a Unom + 10 %,
kde Unom je jmenovité napájecí napětí.
Při simulované funkční zkoušce v  daných zkušebních podmínkách nesmí chyba měření překročit
největší dovolenou chybu uvedenou v  článku 2.3.1, resp. 2.3.2, nebo musí detekovat závažnou chybu
a reagovat na ni.
5.4   Zkoušky přesnosti vah vážením za jízdy
5.4.1   Všeobecně
Zkouškám přesnosti vah vážením za jízdy se podrobí kompletní váhy instalované v  souladu s článkem
3.15.
5.4.2   Zkušební vybavení
5.4.2.1   Referenční vozidla
Referenční vozidla použitá při zkoušce vážením za jízdy musejí reprezentovat rozsah použití vah
stanovený jejich výrobcem pro účely schválení typu. Referenční vozidla mají reprezentovat různá
provedení vozidel, uspořádání náprav, systémy zapojení a odpružení. 
15Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
Použijí se minimálně následující referenční vozidla:
–samostatné dvounápravové vozidlo;  
–samostatné trojnápravové nebo čtyřnápravové nákladní vozidlo; 
–tahač s návěsem s minimálně třemi nápravami;  
–samostatné nákladní vozidlo s  přívěsem s dvěma nebo třemi nápravami.
Pokud mají být váhy používány ke stanovení hmotnosti nebo zatížení na jedné nápravě a/nebo skupinu
náprav vozidel přepravujících náklad, jehož těžiště může za pohybu vozidla měnit svou polohu, musí
být jako referenční vozidlo použito i vozidlo nesoucí zatížení ve formě kapalin nebo jiných produktů
(např. sypkého materiálu), které mohou být vystaveny změnám polohy těžiště při pohybu vozidla.
5.4.2.2   Zatížení referenčních vozidel
Kombinace použitých referenčních vozidel a jejich zvoleného zatížení musí reprezentovat měřicí
rozsah vah stanovený jejich výrobcem pro účely schválení typu.
Zatížení vozidel se volí tak, aby nebyly překročeny maximální povolené hodnoty celkové hmotnosti
vozidel  a  maximální  povolené  hodnoty  zatížení  na  nápravu,  resp.  nápravách,  podle  zvláštního
právního předpisu3).  
5.4.2.3   Kontrolní váhy
Při  zkoušení  musí  být  k  dispozici  samostatné  kontrolní  váhy  pro  stanovení  konvenční  hodnoty
hmotnosti každého referenční vozidla a referenčního zatížení na nápravu nebo na skupinu náprav. 
5.4.2.3.1   Kontrolní váhy pro zjišťování hmotnosti referenčního vozidla
Pro  určení  konvenční  hodnoty  celkové  hmotnosti  referenčních  vozidel  se  přednostně  použijí
samostatné kontrolní váhy umožňující stanovení konvenční hodnoty hmotnosti každého referenčního
vozidla statickým vážením v celku najednou s chybou menší nebo rovnou jedné třetině příslušné MPE
pro zkoušky za jízdy podle článku 2.3.1. 
5.4.2.3.2   Kontrolní váhy pro zjišťování referenčních zatížení na nápravu referenčního vozidla
Pro určení konvenční hodnoty zatížení na nápravu se použijí samostatné kontrolní přenosné váhy pro
vážení vozidel třídy III nebo IIII, nebo nízkorychlostní váhy třídy přesnosti 1 nebo přesnější.
5.4.3   Zkušební podmínky
Zkoušky se provádí za pracovních podmínek stanovených výrobcem pro příslušný typ vah.
5.4.4   Stanovení referenčních hodnot pro použitá referenční vozidla
5.4.4.1   Konvenční hodnota hmotnosti referenční vozidla
Konvenční hodnota hmotnosti každého referenčního vozidla musí být stanovena statickým vážením v
celku na kontrolních vahách (viz článek 5.4.2.3.1). 
5.4.4.2   Konvenční hodnota zatížení na nápravu referenční vozidla
Pro stanovení konvenční hodnoty zatížení na nápravu referenčního vozidla se použijí kontrolní váhy
(viz článek 5.4.2.3.2).
Na kontrolních vahách je postupně zjištěno zatížení na každou nápravu referenčního vozidla, a to
minimálně třikrát až pětkrát při najetí vozidla v  obou směrech. Střední hodnota referenčního zatížení
na nápravu se vypočte jako aritmetický průměr ze zaznamenaných hodnot. 
Pro korekci vlivu použité metody se vypočte celková hmotnost vozidla po nápravách jako součet
středních hodnot zatížení na jednotlivých nápravách VM.
16Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
Korigovaná střední hodnota referenčního zatížení na nápravu je pak:
(1)
kde: VMref jekonvenční hodnota každé referenční hmotnosti vozidla stanovená vážením v celku 
podle článku 6.2.2.1.
Pro kontrolu správnosti referenčních zatížení na nápravu musí platit:
Korigovaná hodnota středního zatížení (viz výše) se použije jako konvenční hodnota zatížení na
nápravu referenčního vozidla.
5.4.5   Kontrola instalace vah na místě vážení
Provede se kontrola geometrie vozovky podle článku 3.15.2 a musí být splněny všechny požadavky.
5.4.6   Zkoušky vážením referenčních vozidel za jízdy
5.4.6.1   Zkušební jízdy
Každé referenční vozidlo musí vykonat alespoň deset zkušebních jízd při každé ze tří následujících
rychlostí:
a)blízko maximální pracovní rychlosti, vmax;
b)blízko minimální pracovní rychlosti, vmin;
c)blízko středu rozsahu pracovních rychlostí;
(každé referenční vozidlo tedy musí provést celkem 30 zkušebních jízd).
Z deseti zkušebních jízd při dané zkušební rychlosti musí být vozidlo šestkrát vedeno nad středem
snímače zatížení, dvakrát při levé a dvakrát při pravé straně snímače zatížení. 
5.4.6.2   Rychlost zkušební jízdy
Rychlost vozidla musí být udržována pokud možno konstantní během každé zkušební jízdy. Váhy
musí indikovat a zaznamenat rychlost zkoušeného vozidla při jízdě přes snímače zatížení.
5.4.6.3   Zkouška přesnosti vážením za jízdy
Při zkoušce přesnosti vážením za jízdy se provedou všechny zkušební jízdy podle článku 5.4.6.1
referenčními vozidly podle článku 5.4.2.1. Zaznamenají se hodnoty všech indikací hmotností vozidel
a všech indikací zatížení na nápravu. Pro každou zaznamenanou hodnotu veličiny (celkové hmotnosti
vozidla, zatížení na nápravu) se vypočtou relativní chyby δ v procentech:
(2)
kde:C je hodnota získaná vahami;
R je odpovídající referenční hodnota získaná na kontrolních vahách.
Určí se počet relativních chyb δ, které přesahují stanovenou největší dovolenou chybu podle článku
2.3.2 pro každou veličinu, a tento počet se vyjádří jako relativní počet hodnot pro každou veličinu
následovně:
(3)
17Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
kde:n je počet vypočtených rozdílů přesahujících největší dovolenou chybu;
N je celkový počet zaznamenaných hodnot dané veličiny.
Počet relativních chyb přesahujících největší dovolenou chybu Pde nesmí být větší než 5 %, přičemž
tyto chyby nesmí být větší než největší dovolená chyba pro provoz (viz čl. 2.4.2).  
5.4.7   Zkoušky pracovní rychlosti 
5.4.7.1   Zkouška blokování pracovní rychlosti 
Při  zkoušce  funkce  blokování  pracovní  rychlostí  musí  být  vykonána  zkušební  jízda  jednoho
referenčního vozidla při rychlosti mimo rozsah pracovních rychlostí, a to:
a)při rychlosti alespoň o 5  % vyšší než maximální pracovní rychlost, vmax;
b)při rychlosti alespoň o 5  % nižší než minimální pracovní rychlost, vmin, (jsou-li váhy k tomu
použitelné).
Váhy musí detekovat výše uvedené podmínky a  musí reagovat v souladu s článkem 3.4.
5.4.7.2   Zkouška pracovní rychlosti
Ke stanovení a zkoušce pracovní rychlosti během zkoušky za jízdy se provede šest zkušebních jízd
samostatným  referenčním  vozidlem  přes  snímače  zatížení.  Tři  jízdy  musí  být  provedeny  blízko
maximální pracovní rychlosti vmax, zbývající tři jízdy musí být provedeny rychlostí blízkou minimální
pracovní rychlosti vmin.
Pro stanovení referenční rychlosti se použije referenční (etalonový) rychloměr. Pro každé měření
rychlosti se vypočítá chyba indikované pracovní rychlosti. Chyba indikované pracovní rychlosti nesmí
překročit chybu uvedenou v  článku 2.1.2.
6   Prvotní ověření
6.1   Všeobecně 
Při prvotním ověřování vah se provádí:
a)vizuální prohlídka;
b)funkční zkoušky vážením za jízdy na místě v silničním provozu;
c)zkoušky pracovní rychlosti.
6.2   Vizuální prohlídka
Při vizuální prohlídce vah předložených k  ověření se posuzuje
a)shoda vah se schváleným typem;
b)úplnost a stav funkčních celků vah;
c)shodnost verze software vah se schválenou verzí.
6.3   Funkční zkoušky vážením za jízdy na místě v silničním provozu
6.3.1   Referenční vozidla a jejich zatížení
Referenční vozidla a jejich zatížení použitá při funkčních zkouškách vážením za jízdy v  silničním
provozu musejí pro účely prvotního ověření reprezentovat měřicí rozsah vah a rozsah jejich použití
stanovený certifikátem o schválení typu nebo omezený měřicí rozsah vah a rozsah jejich použití
specifikované pro konkrétní místo instalace jejich uživatelem. 
18Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
Zatížení vozidel se volí tak, aby nebyly překročeny maximální povolené hodnoty celkové hmotnosti
vozidel  a  maximální  povolené  hodnoty  zatížení  na  nápravu,  resp.  nápravách,  podle  zvláštního
právního předpisu3).  
Použijí se minimálně následující referenční vozidla:
–samostatné dvojnápravové vozidlo;
–samostatné trojnápravové nebo čtyřnápravové nákladní vozidlo;
–tahač s návěsem s minimálně třemi nápravami nebo samostatné nákladní vozidlo s  přívěsem 
s dvěma nebo třemi nápravami.
Při ověřování se použijí pouze referenční vozidla nesoucí zatížení ve formě stabilních nákladů, jejichž
těžiště nemůže při pohybu vozidla měnit svou polohu. 
6.3.2   Zkušební jízdy
Každé referenční vozidlo musí v  místě instalace vah v  každém jízdním pruhu vykonat alespoň deset
zkušebních jízd při každé ze dvou následujících rychlostí:
a)blízko maximální pracovní rychlosti, vmax;
b)blízko minimální pracovní rychlosti, vmin.
Z deseti zkušebních jízd při dané zkušební rychlosti musí být vozidlo šestkrát vedeno nad středem
snímače zatížení, dvakrát při levé a dvakrát při pravé straně snímače zatížení. 
Rychlost vozidla musí být udržována pokud možno konstantní během každé zkušební jízdy. 
6.3.3   Zkouška přesnosti vážením za jízdy na místě v  silničním provozu
Při zkoušce přesnosti vážením za jízdy na místě v  silničním provozu se provedou zkušební jízdy podle
článku  6.3.2  referenčními  vozidly  podle  článku  6.3.1.  Zaznamenají  se  hodnoty  všech  indikací
hmotností  vozidel  a  všech  indikací  zatížení  na  nápravu.  Vyhodnocení  zkoušky  se  provede  podle
článku 5.4.6.3.
6.4   Zkoušky pracovní rychlosti
Při prvotním ověření se provedou zkoušky pracovní rychlosti podle článku 5.4.7.1.
7   Následné ověření
Na měřidla se při ověřování uplatňují požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení na trh nebo
uvedení do oběhu.
7.1   Všeobecně 
Při následném ověřování vah se provádí:
a)vizuální prohlídka;
b)funkční zkoušky vážením za jízdy na místě v silničním provozu;
c)zkoušky pracovní rychlosti podle článku 5.4.7.1 (pouze v případě, že došlo oproti 
předcházejícímu ověření vah ke změně hodnot minimální nebo maximální pracovní rychlosti).
7.2   Vizuální prohlídka
Při vizuální prohlídce vah v rámci následného ověřování se postupuje podle článku 6.2.
7.3   Funkční zkoušky vážením za jízdy na místě v silničním provozu
Funkční zkoušky vážením za jízdy na místě v  silničním provozu se v  místě instalace vah provádí podle
článku 6.3.
19Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
7.4   Zkoušky pracovní rychlosti
Zkoušky pracovní rychlosti se provedou podle článku 5.4.7.1, a to pouze v  případě, že došlo oproti
předcházejícímu ověření vah ke změně hodnot minimální nebo maximální pracovní rychlosti.
8   Zkrácená zkouška
Je-li právním předpisem6) stanoveno provádění zkrácených zkoušek potvrzujících platnost ověření
v době používání měřidla, provede se zkouška přesnosti vah vážením za jízdy v  silničním provozu
v místě instalace vah podle článku 6.3 s  tím, že rozsah zkoušky je zaměřen na vyhodnocení celkové
hmotnosti při jednom použitém zatížení referenčního vozidla, přičemž počet jízd nesmí být menší než
osm. 
Jako největší dovolené chyby se uplatní největší dovolené chyby v provozu uvedené v  článku 2.4.
9   Přezkoušení měřidla
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena
jeho  nesprávným  měřením,  se  postupuje  dle  kapitoly  7.  Zkouška  se  provede  vždy,  pokud  je  to
technicky možné. 
Jako největší dovolené chyby se uplatní největší dovolené chyby v provozu uvedené v  článku 2.4.
10   Oznámené normy
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření
obecné  povahy,  české  technické  normy,  další  technické  normy  nebo  technické  dokumenty
mezinárodních,  popřípadě  zahraničních  organizací,  nebo  jiné  technické  dokumenty  obsahující
podrobnější technické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem
s přiřazením  k příslušnému  opatření  oznámí  ČMI  společně  s  opatřením  obecné  povahy  veřejně
dostupným způsobem (na webových stránkách www.cmi.cz).
Splnění  oznámených  norem  nebo  splnění  jejich  částí  se  považuje,  v  rozsahu  a  za  podmínek
stanovených  opatřením obecné povahy, za splnění  těch požadavků stanovených  tímto  opatřením,
k nimž se tyto normy nebo jejich části vztahují.
II.
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle §  14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k  provedení § 6 odst. 1, § 9 odst. 1
a § 9 odst. 9 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování těchto
stanovených měřidel.
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v  příloze Druhový seznam stanovených měřidel
pod položkou 2.1.3 c) váhy pro vysokorychlostní kontrolní vážení silničních vozidel za pohybu mezi
měřidla podléhající schvalování typu a ověřování.
ČMI tedy k provedení § 6 odst. 1, § 9 odst. 1, § 9 odst. 9 a § 11a odst. 3 zákona o metrologii, ve znění
pozdějších předpisů, pro tento konkrétní druh měřidel, tedy pro „váhy pro kontrolní vysokorychlostní
vážení  silničních  vozidel  za  pohybu“  vydává  toto  opatření  obecné  povahy,  kterým  se  stanovují
6)   Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající schválení
typu.
20Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C010-23
metrologické  a technické  požadavky  pro  váhy  pro  kontrolní  vysokorychlostní  vážení  silničních
vozidel za pohybu a metody zkoušení při schvalování typu a při ověřování těchto stanovených měřidel
Tento předpis (Opatření obecné povahy) byl oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu
a Rady (EU) 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a
technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti, v platném znění.
III.
P O U Č E N Í
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek §  173 odst. 2 SprŘ.
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad.
Soulad opatření obecné povahy s  právními předpisy lze posoudit v  přezkumném řízení dle ust. §  94 až
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k  provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k  zahájení přezkumného řízení,
sdělí tuto skutečnost s  uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o  zahájení přezkumného řízení
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy.
IV.
Ú Č I N N O S T   A   Z R U Š O V A C Í   U S T A N O V E N Í
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem ode dne jeho uveřejnění (§  24d zákona
o metrologii).
Opatření obecné povahy číslo: 0111-OOP-C010-15, kterým se stanovují metrologické a technické
požadavky na stanovená měřidla, včetně metod zkoušení pro ověřování stanovených měřidel: „ váhy
pro kontrolní vysokorychlostní vážení silničních vozidel za pohybu “ se zrušuje. 
doc. RNDr. Jiří Tesař, Ph.D. v. r.
generální ředitel
 Český metrologicky institut 
21