Okružní 31, 638 00  Brno  
legmet@cmi.cz  
 +420 545 555 414  
 
 
 
Manažerské shrnutí pro EK (není součástí tohoto právního předpisu)  
„Měřidla objemové aktivity 222Rn ve vzduchu a vodě a ekvivalentní objemové aktivity 222Rn ve vzdu-
chu, a to jak okamžitých hodnot, tak krátkodobých i dlouhodobých průměrů“  mohou být  v ČR uváděny 
na trh a do provozu jako stanovená měřidla  podle zákona č. 505/1990 Sb. o metrologii, ve znění poz-
dějších předpisů. Stanovená měřidla jsou podle tohoto zákona měřidla, jejic hž typ je uveden v  druhovém 
seznamu stanovených měřidel (vyhl. č. 345/2002 Sb.) a jenž jsou zároveň určena (výrobcem/dovozcem) 
k měření s významem ochrany veřejného zájmu v  oblastech ochrany spotřebitele, závazkových vztahů, 
stanovení sankcí, poplatků, tar ifů a daní, ochrany zdraví, ochrany životního prostředí, bezpečnosti při 
práci nebo ochrany jiných veřejných zájmů chráněných zvláštními právními předpisy . Jedná se tedy o 
obdobný účel použití, kterým jsou vymezeny stanovené výrobky – měřidla a váhy s neau tomatickou 
činností podle směrnic 2014/31/EU a 2014/32/EU. Na měřidla, která nejsou uváděny na  trh v ČR pro 
výše uvedené účely použití, vymezené zákon em č. 505/1990 Sb., o metrologii , se požadavky tohoto 
předpisu nevztahují.  
Předmětem tohoto notifikovaného předpisu je stanovení metrologických a technických požadavků na 
stanovená  měřidla  uvedeného druhu. Předpis stanovuje dále zkoušky pro účely schválení typu a ověřo-
vání stanovených měřidel uvedeného druhu.  
 (Konec manažerského shrnutí.)   
 
V E Ř E J N Á    V Y H L Á Š K A  
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidl a dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
12. 2. 2016 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává tento:  
 
I. 
N Á V R H   O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V  A H Y  
číslo: 0111- OOP -C097-18 
 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení  pro schvalování typu a ověřování stanovených měřidel:  
 „měřidla  objemové aktivity 222Rn ve vzduchu a vodě  a ekvivalentní objemové aktivity 
222Rn ve vzduchu, a to jak okamžitých hodnot, tak krátkodobých i dlouhodobých průměrů“    
 Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
2 
 1   Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a následující:  
1.1  
aktivita   
podíl očekávané hodnoty počtu jaderných přeměn z  určeného energetického stavu a časového intervalu, 
ve kterém tyto přeměny proběhnou  
1.2   objemová aktivita radonu  (OAR)   
poměr aktivity a objemu, v  němž je sledována (v tomto dokumentu je vždy míněn pouze radon 222Rn ve 
vzduchu, resp. ve vodě ) 
1.3  ekvivalentní  objemová aktivita radonu  (EOAR)   
vážený součet objemové aktivity a 1 218Po, objemové aktivity a 2 214Pb a objemové aktivity a 3 214Bi; ekvi-
valentní objemová aktivita radonu pro účely tohoto dokumentu je rovna součtu 0,106 × a 1,  
0,513 × a 2 a 0,381 × a 3 
1.4    dceřiné produkty radioaktivní pře měny radonu RnDP  
nuklidy, vzniklé  radioaktivní přeměnou radonu 222Rn a nuklidů z jeho přeměnové řady. V  tomto před-
pisu jsou vždy uvažovány pouze krátkodobé  produkty, tedy 218Po, 214Pb, 214Bi a 214Po. 
1.5    
faktor rovnováhy F   
vyjadřuje stupeň relativní radioaktivní rovnováhy mezi radonem 222Rn a jeho krátkodobými produkty 
přeměny. Je vyjádřen poměrem F  = (EOAR) / (OAR) . 
1.6   
volná frakce   
v tomto dokumentu je míněn obsah RnDP , které nejsou vázány na aerosol  ve vzduchu  
1.7    aerosol   
suspenze drobných pevných nebo kapalných částic ve vzduchu 
1.8    testovací zdroj  
radionuklidový zdroj (sekundární etalon) použitý pro zkoušení vlastností měř idla 
1.9    kontrolní zdroj  
radionuklidový zdroj používaný pro kontrolu správné funkce mě řicího přístroje  
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník –  Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v  legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v  oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
3 
 1.10    
referenční zdroj  
radionuklidový zdroj, který je navázán na uznaný etalon 
1.11    referenční atmosféra  
radioaktivní atmosféra, v  níž jsou ovlivňující parametry (obsah aerosolů, objemová aktivita, teplota  
a vlhkost vzduchu apod.) dostatečně známé, nebo řízené, aby umožnily prové st zkoušky měřidel OAR 
nebo EOAR. Zařízení, udržující referenční atmosféru, se obvykl e označuje jako radonová komora  (pří-
padně testovací místnost ). 
1.12   standardní atmosférické podmínky   
klimatické podmínky odpovídající teplotě vzduchu 0 °C a tlaku 101 325 Pa  
1.13   metoda kontinuálního měření   
metoda, při níž je zajištěno stálé zaznamenávání měřených parametrů po definovanou dobu měření, 
časové rozlišení je přitom přizpůsobené zkoumaným jevům  
1.14   
integrální metoda měření   
metoda, která určuje integrál měřené veličin y za dobu odběru měření  (nebo za dobu odběru vzorku: 
průměrnou hodnotu za čas ) 
1.15   integrující metoda měření  
metoda, při níž se určují kontinuálně okamžité nebo krátkodobé hodnoty, ale výstupem měření je časový 
integrál měřené veličiny  
1.16    relaxační doba (difuse)  
doba, za kterou je při difusi dosaženo 63,2 % rovnovážného stavu 
2   Metrologické požadavky  
Metrologické požadavky na měřidla okamžité hodnoty a středně i dlouhodobé pr ůměry objemové akti-
vity radonu, resp. ekvivalentní objemové aktivity radonu ve vzduchu, jsou převzaty z  evropských no-
rem. 
2.1   Veličiny a jednotky 
Měřidlo musí umožnit měření v  zákonných jednotkách SI. Pokud je země původu mimo Evropskou unii 
a výsledek m ěření je indikován v  místních (historických) jednotkách, musí dovozce uvést vzorec nebo  
postup, kterým je údaj  měřidla převeden na jednotk y SI. Pokud se jedná o smluvní veličinu (EOAR 
nebo jinou smluvní veličinu), musí  dodavatel udat přesnou definici této veličiny podle jednotek SI (po-
stačí odkaz na tento dokument nebo platný dokument radiační ochrany pro ČR). Pokud indikace měřidla 
poskytuje výsledky ve veličině „ koncentrace latentní energie“ a veličiny od této odvozené, musí doda-
vatel uvést podmínky měření a způsob převodu výsledku na veličiny aktivity a odvozené , a to vždy v  
jednotk ách SI. Pokud nelze jinak, může být tento postup uveden jen v návodu k  použití: preferován je Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
4 
 však automatizovaný postup (úprava vnitřního programu měřidla nebo dodané programové vybavení 
pro počítač).  
2.2   Klasifikace měřidel  
Výrobce  musí specifikovat, k  jakému účelu je měřidlo určeno.  
Klasifikace musí zahrnovat tato určení:  
  a)  měřenou veličin u (OAR, EOAR , objemová aktivita radonu ve vodě ; pokud je měřidlo určeno 
pro stanovení 220Rn, musí na to výrobce zvlášť upozornit ), 
  b)  předpokládané prost ředí použití (venkovní  ovzduší , ovzduší pobytových a pracovních místností 
a jiných prostor , důlní  ovzduší , radon v  půdním vzduchu) , 
  c)  dobu a způsob měření (okamžité hodnoty, vzorkování vzduchu s  následným měřením  vzorku, 
měření integrální hodnoty, spojité vzorkování) , 
  d)  metodu odběru vzorku (např. difuze, čerpání) , 
  e)  metodu detekce a čítání (např.  čítání částic α, spektrometrie α, celková ionizace, narušení po-
vrchu s  optickým odečtem počtu poruch) , 
  f) metodu výpočtu (např. dekonvoluce přeměnové rovnice, využití alfa spektrometrie) , 
  g)  mezní p rovozní podmínky při obvyklém  použití . 
 
2.3   Měřicí  rozsah   
Měřidlo musí zajistit v  rámci dovolené chyby měření nejméně  v rozsahu dle zvláštního právního před-
pisu.2   
2.4   Stanovené pracovní podmínky  
Výrobce musí určit, k  jakému účelu je měřidlo určeno  (viz 2. 2.b). Pokud výrobce neurčí jinak , musí 
měřidlo  vyhovět v rozmezí klimatických podmínek  uvedených v  následující tabulce 1.  
Tabulka 1 – Klimatické podmínky  
Ovlivňující  
veličina  Požadovaný rozsah  
Použití  Venkovní  Vnitřní  Podzemí  Půdní vzduch 
Teplota  −40 °C až +60  °C +5 °C až +40  °C 0 °C až +60  °C −10 °C až +50  °C 
Relativní vlhkost  10 % až 100 % 
(kondenzující)  10 % až 70  % 10 % až 100 % 
(kondenzující)  80 % až 100 % 
(kondenzující)  
                                                      
2  Vyhláška č.  422/2016 Sb. , o radiační ochraně a zabezpečení radionuklidového zdroje  
    Pro měřidla okamžité OAR, používaná pro stanovení radonového indexu pozemku, je měřicí 
rozsah alespoň (10 až 100) kBq/m3.  
    Pro měřidla průměrné hodnoty  OAR v  místnostech, používaná ke stanovení obsahu radonu 
v ovzduší budov s obytnými nebo pobytovými prostory, je rozsah alespoň (50 až 3 000) Bq/m3.  
    Pokud je měřidlo EOAR používáno ke kontrole dodržování platných požadavků radiační 
ochrany (přepočtem  na OAR), musí měřicí rozsah po přepočtu splnit předchozí požadavek.  
 Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
5 
 Atmosférický 
tlak 86 kPa až 106 k Pa 
Pokud jsou procesy odběr vzorku a určení odezvy měřidla oddělené, platí tabulka pouze pro odběrovou 
část. V tom případě může výrobce parametry měřící části specifikovat odlišně . 
2.5   Nejv yšší dovolená chyba 
Nejvyšší dovolená relativní vnitřní  chyba  je ±20 % . Je zjišťována při standardních zkušebních pod-
mínkách (teplota vzduchu +5 °C až +40  °C, relativní vlhkost vzduchu 50 % až 75 %, atmosférický tlak 
86 kPa až 106 kPa, dávkový příkon vnějšího γ záření menší než 0,25 µGy/h).  
Dodatková odchylka za mezních klim atických podmínek a při případné změně napájecího napětí, defi-
nované výrobcem, nesmí překročit ±10 % při žádné zkoušce.  
2.6   Minimální detekovatelná objemová aktivita 
Požadovaná minimální detekovatelná objemová aktivita radonu závisí na konkrétním použití  a podmín-
kách. Výrobce je povinen ji výslovně specifikovat . 
2.7   Nepřímé měření  
Pokud je hodnota určena  nepřímo  výpočtem , musí výrobce udat jednoduše postup  výpočtu včetně pří-
slušné nejistoty . Pokud metoda výpočtu není zcela zjevná, musí být udány odkazy na literaturu  
a musí být popsán princip stanovení veličiny. 
2.8   Měření objemové aktivity radonu 222Rn ve vodě  
Vzhledem k  fyzikálním vlastnostem radonu je jeho měření ve vodě vždy nepřímým měřením. Na měři-
dla radonu ve vzduchu, převedeného z  vody, platí stejné požadavky jako na měřidla radonu ve vzduchu. 
Na měřidla záření γ produktů radioaktivní přeměny radonu jsou uplatňovány požadavky na spektrome-
trická měřidl a γ. 
3   Technické požadavky  
3.1   Požadavky na mechanické provedení  
Mechanická odolnost musí být přiměřená účelu a způsobu měření (viz 2.2.b). Pokud se počítá s  dlouho-
dobým umístěním v  obývaných prostorách, nebo v  prostorách náhodně navštěvovaných nepoučenými 
osobami, musí být mechanické provedení přiměřeně odolné vůči neautorizovaným zásahům, nebo musí 
přístroj umožnit odhalení takového zásahu a vyloučení měření. Vzhledem k  velkému rozsahu použití  
různých ty pů takových měřidel nelze taxativně vyjmenovat zkoušky mechanické odolnosti.  
3.2   Přísun  vzduchu 
Pokud je pro měřidla EOAR používán vzduchový okruh s  čerpadlem, musí zařízení umožnit určení pro-
teklého objemu vzduchu, nebo stanovit průtok. Čerpadlo musí za jistit spolehlivý p růtok i při zanášení 
odběrového filtru, nebo musí ukončit měření  a signalizovat poruchu, pokud dojde k  zanesení filtru nad 
povolenou mez. Vstup do odběrové části měřidla musí zajistit odběr vzorku neovlivněný okolním pro-
středím (podle pr ostředí pro použití měřidla, specifikovaného výrobcem).  
Pokud je přísun vzduchu do detekční části prováděn diskrétně, musí měřidlo obsahovat prvek, zajišťující 
správný objem injektovaného vzduchu. Tento požadavek může být zajištěn pomocným zařízením, na-
příklad kalibrovanou nádobou. Výrobce musí určit postup, kterým bude zajištěno správné dávkování 
vzorku vzduchu. Dávkování může být automatické i manuální.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
6 
 Pro zařízení s  difusním přísunem vzduchu do detekční části měřidla musí určit výrobce správný post up 
pro umístění  měřidla  a ochranu vstupních dílů tak, aby byla zajištěna  rovnoměrná difuse . 
Měřidla EOAR musí  zajistit přístup volné frakce RnDP  do detekčního prostoru, nebo výrobce musí 
poskytnout  informaci o kvantifikaci vlivu  volné frakce.  
3.3   Napáje ní 
Pro měřidla, která jsou v  době měření napájena z  elektrické rozvodné sítě, musí výrobce udat jmenovité 
hodnoty a dovolený rozsah odchylek napájecího napětí a frekvence. Dodatečná chyba, způsobená změ-
nou napájecích podmínek v tomto rozsahu, nesmí překroči t 10 %.  
Pro měřidla, která jsou v  době měření napájena z  baterií ( primárních zdrojů nebo akumulátorů) , musí 
výrobce udat minimální zaručenou dobu provozu při použití těchto zdrojů. Změna indikované hodnoty 
po dobu životnosti těchto zdrojů nesmí překročit 10 %. 
Pokud je vyhodnocovací zařízení pasivních detektorů napájeno z  baterií, musí umožnit kontrolu napá-
jecího napětí nebo funkčnosti.  
3.4   Odolnost zařízení vůči  vnějším vlivům  
Použití měřidel radonu zahrn uje všechna vnitřní i vnější prostředí. Rozsah a druh vnějších vlivů  a stupeň 
odolnosti vůči nim  specifikuje výrobce.  
3.5   Elektromagnetické prostředí  
Výrobce musí určit, pro jaké prostředí je zařízení určeno. Požadovaná odolnost proti elektromagnetic-
kému rušení je dána obecnými předpisy pro prostředí, určené výrobcem.  
Zařízení s  pasivními detektory (stopové detektory, elektrety) nepodléhají žádným omezením z hlediska 
elektromagnetické odolnosti.  
3.6   Bezpečnost měřidla a ochrana proti podvodu  
Přístup k  ovládacím prvkům musí být možné zablokovat (napřík lad použitím hesla), pokud je měřidlo 
použito k  institucionálnímu měření.  
4   Značení měřidla  
4.1   Značení na měřidle 
Na měřidle musí být umístěn výrobní štítek, obsahující alespoň tyto údaje:  
  a)  typ a výrobní číslo ; 
  b)  v případě vnějšího napájení i napájecí napětí  (v případě střídavého musí být frekvence 50 Hz) ; 
  c)  značka schválení typu .  
4.2   Umístění úřední značky  
Úřední značka se umístí tak, aby byla přístupná případné kontrole. U kompaktních měřidel zpravidla na 
čelní stran u poblíž ovládacích prvků . U systémů se vzdáleným přístupem je vhodné umístění dvou úřed-
ních značek, hlavní by měla být umístěna na řídicí jednotce.  
Pro jednotlivé typy přístrojů musí být umístění úřední značky specifikováno v   Certifikátu o schválení 
typu. Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
7 
 5   Schvalování typu měřidla  
Při schvalování typu se provádějí tyto zkoušky:  
  a)  vnější prohlídka , 
  b)  zkouška linearity odezvy  (správnosti údaje při různých hodnotách měřené veličiny ), 
  c)  zkouška dlouhodobé stálosti , 
  d)  závislost na teplotě a vlhkosti vzduchu,  
  e)  závislost odezvy měřidla na obsahu RnDP  (na hodnotě koeficientu F ), 
  f)  rychlost dif uze do měřicí komory , pokud je přísun vzduchu difuzí , 
  g)  zkouška závislosti na γ záření , pokud je použit detektor citlivý na γ  záření,  
  h)  zkouška vlastností vzduchového okruhu, pokud je součástí měřidla , 
  i)  další zkoušky pro kontrolu metrologických vlastností, které jsou deklarovány výrobcem (vliv ae-
rosolů, zvláštní způsob obsluhy měřidla apod .). 
5.1   Vnější prohlídka  
Při vnější prohlíd ce se posuzují:  
  a)  úplnost předepsané technické dokumentace podle § 6 odst. 2 zákona  č. 505/1990 Sb. o metrologii , 
ve znění pozdějších předpisů;  
  b)  úplnost a stav měřidla nebo měřicí sestavy  podle dodané technické dokumentace . 
5.2   Podmínky zkoušek při schvalování typu  
Zkoušky prováděné při referenčních podmínkách musejí být prováděny za následující ch podmínek  (nor-
mální zkušební podmínky):  
    doba náběhu ≥ 10 minut ; 
    teplota  okolí  (18 až  22) °C; 
    relativní vlhkost vzduchu (50 až  75) % ; 
    příkon dávkového ekvivalentu v  prostředí (pozadí) < 0,25 µSv/h ; 
    tlak vzduchu ( 86 až  106) kPa ; 
   napájecí napětí U N ± 0,5  %; 
   průtoková rychlost vzduchovým okruhem  – jmenovitá průtoková rychlost ±  5 % (pokud je použit 
vzduchový okruh) ; 
   ovládací prvky nastaveny pro normální provoz . 
5.3   Základní funkční zkoušky  
5.3.1   Zkouška linearity odezvy nebo správnosti údaje při různých hodnotách OAR  (EOAR)  
Podle metody vzorkování nebo přenosu měřené vzdušniny se aplikuje na měřidlo vzduch se znám ou 
hodnotou OAR  (EOAR) .  
  a)  Měřidla pro diskontinuální měření .  
   Do měřicího objemu je vpraven vzduch se známou OAR  (EOAR) . Pro celý měřicí rozsah musí 
být provedena alespoň čtyři měření tak, aby nejnižší hodnota nebyla vět ší, než desetinásobek de-
klarované spodní hranice měřicího rozsahu (nebo desetinásobek předpokládané nejnižší úrovně 
podle odstavce 2.3). Pokud není možné v  rámci zkušebního zařízení dosáhnout horní meze měři-
cího rozsahu, musí být použita nejvyšší dosažitelná hodnot a a v protokolu o zkoušce tato skuteč-
nost uvede na. Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
8 
    b)  Měřidla pro kontinuální měření (také měřidla pro krokové  měření – měření v  předem definova-
ných časových intervalech).  
   Jde o měřidla okamžitých hodnot nebo měřidla integrující z e souboru okamžitých  hodnot. Měři-
dlo je umístěno v  radonové komoře  (popř. testovací místnosti)  a hodnoty OAR  (resp. EOAR)  se 
nastaví v  požadovaném rozsahu zkoušky (měřicím rozsahu). Zkouška musí být provedena ale-
spoň ve čtyřech bodech, za stejných podmínek jako v  5.3.1.a ). Doba měření musí být dostatečná 
k ustálení indikace měřidla. Hodnoty mohou být nastaveny v  libovolném pořadí, vždy musí být 
před změnou ustálená indikace. Pokud měřidlo integruje výsledky jako průměrnou hodnotu 
z doby měření, musí být pro každé měření doba alespoň podle nas tavené integrační doby.  
  c)  Měřidla integrální hodnoty.  
  Zkouška se provádí jako v  případě 5.3.1.b) , po celou dobu jednoho měření musí být průběh hod-
noty OAR  (EOAR) znám ý (přednostně konstantní ). Mezi měřeními musí být možnost vyhodnotit 
indikaci měřidla . Doba vystavení měřidla referenční atmosféře musí odpovídat způsobu měření, 
zvláště vzhledem k  případné době difuse atmosféry do měřicího objemu. Pro měřidla, určená pro 
dlouhou dobu integrace (např. týden nebo rok), lze dobu vystavení úměrně zkrát it a proporčně 
zvýšit použitou OAR  (EOAR) , pokud to princip měření umožní. 
Chyba měřidla při žádném měření nesmí překročit 20 %.  
5.3.2   Zkouška dlouhodobé stálosti  
Protože měřicí doba podle účelu a konstrukce měřidla se liší od sekundy po jeden rok, nelze  postup této 
zkoušky přesně specifikovat. Cílem zkoušky je prokázat, že výsledky měření jsou reprodukovatelné po 
dobu alespoň 100 hodin.  
  a)  Měřidla pro diskontinuální měření musí být zkoušena alespoň v  čase 1, 2, 10, 50 a 100 hodin po 
začátku zkoušky. M ůže být zjišťována odezva na pevný referenční zdroj, simulující měřený vzo-
rek ze vzdušniny. 
  b)  Měřidla s kontinuálním odečtem odezvy (okamžité hodnoty OAR  resp. EOAR ) se zkoušejí v  ra-
donové komoře  (testovací místnosti)  po dobu alespoň 100 hodin. Po tuto dobu může být udržo-
vána konstantní hodnota OAR  (EOAR) , nebo může být hodnota proměnná a porovnávána s  hod-
notou referenční. Porovnání indikace měřidla musí být alespoň po stejné době, jako u měřidel 
diskontinuálních. Tato zkouška může být součástí zkoušky podle 5.3.1. Pokud to umožňuje kon-
strukce měřidla, lze využít pro zkoušku pevný referenční zdroj.  
  c)  Měřidla integrální hodnoty musí být zkoušena tak, aby počátek jednotlivých měření byl alespoň 
v časech, uvedených v 5.3.2 a. Postup zkoušky musí být modifikován podle fyzikální podstaty 
měření a podle konstrukce měřidla.  
Odchylka od měření v  čase t = 0 nesmí překročit 10 %.  
5.3.3   Vliv klimatických podmínek  
Tato zkouška se provádí v  klimatické komoře nebo v  radonové komoře s  řízeným průběhem teploty  
a vlhkosti vzduchu. Měřidla se vzorkováním nebo záchytem do vhodného média (obsahující aktivní uhlí nebo jiný absorbent) musí být při zkoušce vystavena vlivu zkušební atmosféry. Ostatní měřidla mohou 
být zkoušena pomocí kontrol ního zdroje. Zkoušky se provádějí zvlášť pro vliv teploty a vliv vlhkosti 
vzduchu.  
Měřidlo je umístěno do zkušebního zařízení při standardních zkušebních podmínkách a po dosažení 
vyrovnané odezvy (alespoň 10 minut) je odečtena odezva. Poté je nastavena mezní hodnota klimatické 
odolnosti a po dosažení rovnováhy je opět odečtena odezva. Gradient teploty nesmí být větší, než  
2 °C za minutu. Závislost na vlhkosti se určuje při stálé teplotě standardních  zkušebních podmínek  +30 
°C. Pokud výrobce určí jiný způsob manipulace, musí být dodržen.  Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
9 
 Doba ustavení tepelné rovnováhy závisí na konstrukci (hmotnosti) měřidla  a nesmí být zvolena kratší 
doba než 1 hodina . Pokud je součástí měřidla vakuový elektronický prvek (fotonásobič), nesmí být tato 
doba kratší než 3 hodiny. 
Rozmezí odolnosti v  klimatických podmínkách je dáno podle účelu použití měřidla v  odst. 2.4.  
Odchylky od hodnoty při standardních zkušebních podmínkách nesmí při žádném z  testů a mezních 
hodnot překročit 10 %.  
5.3.4   Vliv  faktoru rovnováhy F na odezvu měřidla  
Zkoušku v livu RnDP na odezvu měřidla  není nutné  provést u měřidel OAR , u nichž fyzikální princip 
měření nebo předepsaná metoda vylučuje tuto závislost. Jedná se o měřidla, která obsahují účinný aero-
solový filtr ve vst upu do detekční části, měřidla, která mají předepsanou prodlevu mezi odběrem vzduš-
niny a začátkem měření alespoň 210 minut, a měřidla, do jejichž citlivého objemu vstupuje vzduch 
difuzí s  relaxační dobou alespoň 90 minut . 
Zkouška se provádí umístěním v radonové komoře v  dostatečné vzdálenosti (alespoň 0,3 m) od stěn  
komory. Počet aerosolových částic by měl být v  rozmezí (108 až 1012) m-3, pokud to radonová komora 
umožňuje. Zkouška proběhne při alespoň pěti hodnotách F, přičemž jednotlivé hodnoty musí b ýt v in-
tervalech (0,0 až 0,2), (0,2 až 0,4), (0,4 až 0,6), (0,6 až 0,8), (0,8 až 1,0). Měření musí trvat tak dlouho, 
dokud není dosaženo rovnovážné indikace.  
Odchylka údaje měřidla v žádném z  měřených bodů nesmí překročit 20 %.  
5.3.5   Zkouška difusní rychlosti   
Tato zkouška se provádí pouze pro přístroje s  difusní výměnou vzduchu a s  okamžitým odečtem indi-
kace. Pro účely tohoto předpisu postačuje rozhodnutí, je -li rychlost difuse (popsaná  relaxační dobou) 
větší než 90 minut.  
Měřidlo se umístí do radonové komo ry a po skokové změně OAR se odečítají hodnoty odezvy alespoň 
do doby 210 minut v  intervalu alespoň 30 minut. Z naměřených hodnot se určí relaxační doba  prolože-
ním naměřených bodů exponenciální funkcí . Relaxační doba je konstanta u proměnné č asu exponenci-
ální funkce.  
5.3.6   Zkouška závislosti na záření γ  
Změna odezvy měřidla při standardních zkušebních podmínkách (dávkový příkon < 0,2 µGy/h) a při ozáření dávkovým příkonem 1 µGy/h, způsobeným  zdrojem 
137Cs, nesmí překročit hodnotu, udanou 
výrobcem. Výjimečně lze použít zdroj simulující přírodní spektrum záření gama (s přednostním obsa-
hem 226Ra). 
5.3.7   Zkouška vlastností  vzduchového okruhu  
Vzduchový okruh musí zaručit stálý průtok vzduchu a musí být dostatečně těsný. Pokud hodnota prů-toku nebo proteklého objemu vzduchu je používána k  stanovení objemové aktivity (odběr vzorku na 
filtr nebo do absorbujícího média), musí být hodnota průtoku nebo proteklý objem určeny  správně.  
Do vzduchového okruhu se zapojí kalibrovaný průtokoměr. Po 30 minutá ch musí být odchylka měře-
ného průtoku menší, než ±10 % od počáteční hodnoty . Zkouška se provede za dalších 5 a 20 hodin 
provozu, dodatečná chyba proti prvnímu měření nesmí překročit ±10 %. Pokud je hodnota průtoku nebo 
proteklého objemu použita pro stanovení objemové aktivity, provede se porovnání s hodnotou určenou 
kalibrovaným průtokoměrem se stejnými požadavky.  
Zkouška těsnosti se provádí s  použitím dvou kalibrovaných průtokoměrů, umístě ných před filtrem a za 
ním. Odchylka nesmí překročit ±10 %. Pokud nelze provést tuto zkoušku, lze použít zkoušku poklesem 
tlaku a výpočtem uniklého objemu za běžnou měřicí dobu (měřicí interval) . Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
10 
 5.3.8   Elektromagnetická odolnost a rušení  
Měřidla musí být  navržena  a vyrobena tak, aby se s přihlédnutím k  dosaženému stavu techniky zajistilo, 
že 
  a)  elektromagnetické rušení, které způsobují, nepřesáhne úroveň, za níž rádiová a telekomunikační 
zařízení nebo jiná zařízení nejsou schopna fungovat v  souladu s  určeným použitím , a 
  b)  dosahují úrovně odolnosti vůči elektromagnetickému rušení očekávanému při jejich provozu 
v souladu s  určeným použ itím, která jim umožňuje fungovat bez nepřijatelného zho ršení provozu 
v souladu s  určeným použitím.  
6   Prvotní ověření  
Tato měřidla podléhají prvotnímu ověření ve smyslu zákona č. 505/1990 Sb.  o metrologii , ve znění 
pozdějších předpisů, po kud jde o nové nebo opravené měřidlo.  
6.1   Vizuální prohlídka  
Při vizuální prohlídce se kontroluje, zda zařízení není zjevně poškozené . 
6.2   Funkční zkoušky  
6.2.1   Požadavky na přesnost zkušebního zařízení  
Měřidlo, použité ke kontrole proteklého objemu nebo průtoku, musí mít přesnost měření lepší než ±5  %. 
Kalibrační etalon OAR  (nebo EOAR)  musí mít nejistotu menší než 10 % . 
6.2.2   Zkoušky linearity odezvy a správnosti měření v měřicím rozsahu  
Zkouška se provede podle postupu uvedené ho v odstavci 2.3.1. Pokud pro předpokládané použití měři-
dla stačí ověřit správnost měření v  menším rozsahu, než je výrobcem určený měřicí rozsah , a zkoušky 
byly provedeny v  omezeném rozsahu, musí být tato skutečnost uvedena v dokumentu o provedeném 
ověření . 
7   Následné ověření  
Při následném  ověření se provád ějí stejné  zkouš ky jako při prvotním ověřování .  
8   Přezkoušení měřidla  
Při přezkušování měřidel podle §  11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7. Jako největší dovolené chyby se uplatní 1,25násobek největších dovolených chyb dle kapitoly 7. 
9   Oznámené normy  
ČMI ozná mí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z  tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo tech nické dokumenty mezinárod-
ních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-Opatření obecné povahy č. 0111- OOP -C097-18 
11 
 nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s  přiřazením k  pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s  opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz ). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v  rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za spl nění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k  nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují.  
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejn ou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů.  
II. 
O D Ů V  O D N Ě N Í  
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanov ují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanove-
ných měřidel – „měřidla objemové aktivity 222Rn ve vzduchu a vodě a ekvivalentní objemové aktivity 
222Rn ve vzduchu, a to jak okamžitých hodnot, tak krátkodobých i dlouhodobých průměrů “.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 8.4 a mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému ově-
řování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při pos kytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti.  
 
III. 
P O U Č E N Í  
V souladu s  ustanovením § 172 odst. l ve spojení s  ustanovením § 39 odst.  l SprŘ stanovuje ČMI lhůtu 
pro uplatnění připomínek do 30 dnů od data vyvěšení na úřední desce. K připomínkám podaným po této 
lhůtě se nepřihlíží.  
Dotčené osoby se tímto vyzývají k  uplatnění připomínek k  tomuto návrhu opatření obecné povahy. 
S ohledem na ustanovení § 172 odst. 4 SprŘ se připomínky podávají v  písemné podobě a musí splňovat 
náležitosti podání podle §  37 SprŘ.  
Připomínky musí mít náležitosti uvedené v § 37 odst. 2 SprŘ, musí být patrno, kdo je činí, proti kterému opatření obecné povahy směřují, v  jakém rozsahu ho napadají a v  čem je spatřován rozpor s  právn ími 
předpisy nebo nesprávnost opatření obecné povahy nebo řízení, jež mu předcházelo, které věci se týkají 
a co se navrhuje, musí obsahovat označení správního orgánu, jemuž je určeno, a  podpis osoby, která je 
činí.  
Do podkladů návrhu opatření obecné povahy je možné nahlédnout u Českého metrologického institutu, 
Úsek pro legální metrologii, Okružní 31, 638 00 Brno, a to po telefonické dohodě.  
Tento návrh opatření obecné povahy bude zveřejněn po dobu 15 dnů.  
 
 
 Český metrologický institut  
   generální ř editel