Nerudová, Zdeňka

[Polanská, Michaela. Questionnement sur la diversité du Pavlovien par l'étude technologique des gisements moraves]

Studia archaeologica Brunensia. 2022, vol. 27, iss. 1, pp. 162-163

ISSN 1805-918X (print); ISSN 2336-4505 (online)

Stable URL (DOI): https://doi.org/10.5817/SAB2022-1-9

Stable URL (handle): https://hdl.handle.net/11222.digilib/145223

License: CC BY-SA 4.0 International

Access Date: 24. 02. 2024

Version: 20220831

Terms of use: Digital Library of the Faculty of Arts, Masaryk University provides access to digitized documents strictly for personal use, unless otherwise specified.
Michaela Polanská:

**Questionnement sur la diversité du Pavlovien par l'étude technologique des gisements moraves.**

Spisy Archeologického ústavu AV ČR Brno 66. 446 Pp.

ISBN 978-80-7524-041-5. Brno 2020.

Zdeňka Nerudová

Knižní verze úspěšně obhájené disertační prá-
ce na pařížské Sorbonně (roku 2018) detailně
analyzuje vybrané soubory moravského pavlo-
vienu. Autorka vychází z premisy, že dřívější,
Bohuslavem Klímou naznačená periodizace
pavlovienu, případně definice dalších auto-
rů, používají nesourodé prvky. Měla-li by být
pro periodizaci pavlovienu použita například
kostěná a parohová industrie, ta na mnoha
lokalitách, zejména povrchových, logicky chy-
bí a tyto lokality nelze tedy detailně chrono-
logicky členit. Autorka se proto zaměřila na
kamennou štípanou industrii, s jejíž pomocí,
detailní analýzou homogenních souborů, se
snažila definovat jednotlivé skupiny pavlovi-
nu. První definovanou skupinou je skupina
lokalit s mikropilkami, druhou skupinou jsou
lokality s geometrickými mikrolity a třetí sku-
pinou lokality s hroty typu Milovice. Do sku-
piny první patří dle autorky Pavlov VI a Dolní
Věstonice II – západní svah. Do druhé skupiny
byly zahrnuty lokality Předmostí Ib a Před-
mostí III (a snad také palimpsestní lokality
Pavlov I, Předmostí Ia a Milovice IV). Poslední,
třetí skupina byla zjištěna na lokalitě Milovice
I, sektor G a H. Pouze první dvě skupiny podle
autorky spadají do pavlovienu „sensu stricto“.

Využití jednoho konkrétního typu kamen-
ného nástroje k definici či periodizaci je myš-
lenka velmi správná. Získané výsledky vypada-
jí velmi přesvědčivě, ale jak si je sama autorka
dobře vědoma – musí být verifikovány na dal-
ších pavlovienských lokalitách, nejlépe v kon-
textu s absolutním datováním a ideálně také
v širším geografickém měřítku. Aby mohla
mít definice skutečně širší platnost, měly by
být porovnávány funkčně stejné lokality. Au-
torkou definované typy (mikropilka, geome-
trické mikrolity, hroty) naznačují funkčně
rozdílně zaměřené lokality. Proto je nezbyt-
né, aby kromě technických způsobů produkce
mikrolitů byly studované i vlastní mikrolity.
Otázkou je, kdo z profesionálních archeologů
má zbytný čas, aby na mikrolitických nástro-
jích sledoval jednotlivé charakteristiky, defi-
nované autorkou (např. fig. 120, 264).

Práce je vydaná ve francouzštině, což mož-
ná bude limitovat část čtenářů, kteří by si ji-
nak anglickou verzi zcela jistě rádi přečetli.
Obrazové přílohy obsahují stručné trojjazyč-
né popisky, nejdůležitější technologické po-
pisky jsou bohužel pouze ve francouzštině.
V knize je obsažen také stručný anglický a slo-
venský souhrn. Na druhou stranu by se kniha
mohla stát názorným příkladem některým doktorandům, jak by měla disertační práce vypadat nejen co se týká kvality grafických příloh a autorských kreseb kamenné štípané industrie, ale i šíře záběru vlastní práce. Je pochopitelné, že takovéto dílo nelze napsat za několik dní, ale je mu zapotřebí věnovat několika leté úsilí.

<figure><img src="image_1.png" /></figure>

<figure><img src="image_2.png" /></figure>

Toto dílo lze užít v souladu s licenčními podmínkami Creative Commons BY-SA 4.0 International (https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0/legalcode). Úvedené se nevztahuje na díla či prvky (např. obrazovou či fotografickou dokumentaci), které jsou v díle užity na základě smluvní licence nebo výjimky či omezení příslušných práv.