# Editorial

## Pestrost

Tímto slovem by bylo možné ze dvou důvodů označit číslo, které právě otevíráte a začínáte číst (případně jste už četli, pokud se k editoriálu vracíte až později). Prvním důvodem je zaměření jednotlivých článků (věnují se literatuře, virtuální realitě, spiritualitě, lásce aj.). Druhý důvod spočívá v tom, že původně plánované tematické číslo (o smrti a truchlení – čemuž odpovídá obsah rozhovoru s Magdalenou Ondrovou) bylo přesunuto do doby budoucí a současné číslo je složeno z tzv. varií. Tedy z textů, které obsahově reflektují zaměření časopisu a zároveň přicházely do recenzních řízení v časech jiných témat. Slovo varia odkazuje k různorodosti, pestrosti i ke směsi. Za směsné bych se však předkládané texty ostýchal označit. Jsou opravdu spíše různorodé a pestré – nejen co do obsahu, ale také z hlediska zdrojů, důrazů, podoby zpracování.

Tematicky se truchlení věnuje text Jana Kaňáka, který popisuje postoje ke spirituálně laděným intervencím v péči o pozůstalé, a to z pohledu odbornic a odborníků zde působících. Věnuje se také zkušenosti s těmito intervencemi a ověřuje, nakolik mohou souviset s vlastní spiritualitou odborníků a také s absolvovaným vzděláním v oblasti teologie či religionistiky. Autorský kolektiv Jaroslava Šetka, Jiřího Aliny a Tomáše Volka nabízí vhled do, jak sami píší, literárního umění. V článku se tedy můžeme setkat jak s Honoré de Balzac, tak s Boženou Němcovou, a to v rámci sociologie literárního umění. Autoři se zaměřují na reflexi literárního umění a ekonomického myšlení, konkrétněji v kontextu českého venkova 19. století. Věra Suchomelová prezentuje zjištění z 12 rozhovorů se seniorkami a seniory, ve kterých se společně věnovali tématu virtuální reality. Seniorky a senioři absolvovali sezení virtuální reality a následné rozhovory se věnovaly jednak myšlenkám a prožitkům seniorek a seniorů spojeným s virtuální realitou, jednak jejich představám o tom, jak by aplikace měla vypadat, a dále zážitkům z minulosti, které se spojovaly při zážitku absolvování virtuální reality. Jana Karlová a Pavlína Nalevanková se zabývají tématem darování (v kontextu projektu Adopce na dálku). Předkládají výsledky kvalitativní studie opřené o principy zakotvené teorie a poměrně komplexně popisují navrhovaný model, který mapuje např. anonymní vs. konkrétní představu o podporovaném dítěti. Současně zmiňují i pohled na život v přebytku a na tzv. „černé svědomí Západu“.

V textu od Veroniky Blažek Iňové můžete najít podněty pro školní náboženskou výchovu. Autorka předpokládá, že tento rámec vzdělávání by měl „nabídnout prostor pro hledání odpovědí na základní životní otázky“ dnešních mladých lidi. V tomto ohledu se opírá o hodnoty dobra, krásy a pravdy. Směrem k tomuto cíli pak nabízí nový koncept užasnout – zakusit – proměnit, který je kreativním průsečíkem výsledků její vlastní výzkumné práce, které zde konfrontuje s myšlenkami českých i zahraničních teoložek a teologů. Na teologické půdě se dále v rámci svého příspěvku pohybuje také Karel Šimr. Autor zpracovává téma lásky vůči bližnímu i lásky Boží. Na základě „představitelů finské školy“ představuje Luthera jako „teologa lásky“. Věnuje se povaze lásky ve smyslu určité
intence a chtění dobra. Lidská láska je chápána jako ta, která utváří dobro pro sebe i pro druhé. Boží láska je poté nazírána jako ta, která je „zaměřena k tomu, co není“, protože může sdílet svoji podstatu, aniž by chtěla něco pro sebe. Poslední text (nepočítaje recenze, které prezentují publika- ce The Theology of Liberalism a Sociální psychologie: Teorie, metody, aplikace) se vrací do oblasti pomáhajících profesí, ze kterých vychází i text první. Nicole Emrová ve svém příspěvku analyzuje konceptuální obsahy termínu spirituality ve vybraných oborech sociálních a humanitních věd. Předpokládá, že pokud chceme integrovat spiritualitu do jakékoliv oblasti pomáhajících profesí, specificky pak do sociální práce, je potřeba vymezit, co je termínem vlastně myšleno. Následně nabízí různé akcentace pohledů na spiritualitu dle disciplín, které s ní zachází, a v závěru také klade otázky, které je dle jejího názoru vhodné v rámci sociální práce promýšlet, pokud se o spi- ritualitě uvažuje.

Přeji vám, ať se vám číslo dobře čte a ať vás navede na přemýšlení o tom, o čem právě potřebujete.

Jan Kaňák

koeditor čísla