L'ESTUDI DE LA PIRATERIA A TRAVÉS DELS AVISAMENTS COSTANERS.
REPLEGAMENT CRISTIÀ I SETGE ISLÀMIC A LA VALÈNCIA DE LA
TRANSICIÓ A LA MODERNITAT: 1480-1520

SUMARI

I. La defensa antipirata i el seu reflex documental: els albiraments d'enemics.-

II. Els avisaments costaners sobre els pirates musulmans: 1480-1520.- III. Els avisaments costaners sobre els pirates cristians: 1480-1520.- IV. Balanç final.

En pla sintètic, es podria afirmar que les fonts per a l'estudi de la pirateria poden ésser de tres tipus: privades, de l'administració reial i de l'administració municipal<fnref n="1" />. Sense restar importància a les dues primeres fonts documentals, les informacions que proporciona l'Arxiu Municipal de València, en referència al problema del cors, han de considerar-se com a excepcionals per llur diversitat i sobretot per llur continuïtat. El present treball se centra en una de les fonts locals essencials per a l'estudi de la pirateria a través de les notícies rebudes en el si del Consell de la capital valentina, durant el període 1480-1520, i per a l'àmbit geogràfic que, tot tenint com a prioritat les costeres valencianes, es refereix també a l'àrea dels Països Catalans de la Corona d'Aragó i per extensió a tota la façana peninsular mediterrània.

I. LA DEFENSA ANTIPIRATA I EL SEU REFLEX DOCUMENTAL: ELS ALBIRAMENTS D'ENEMICS

Entre les cartes que hem tingut l'oportunitat de revisar, en la secció de Lletres Missives de l'Arxiu Municipal de València, n'hem trobat algunes amb una tipologia ben definida, que poden qualificar-se com a avisos costaners <fnref n="2" />. Gràcies a aquestes,

<footnote n="1">¹ Entre les fonts privades ressalten els contractes d'assegurances davant de possibles pèrdues de mercaderies i vaixells per accions pirates. Els protocols notarials són fonamentals per a l'estudi d'aquesta qüestió. Altrament, les fonts de l'administració reial proporcionen notícies molt diverses: legislació reguladora de la guerra de cors, armaments d'embarcacions corsàries, legislació repressora de la pirateria, reclamacions de mercaders perjudicials, etc. En les fonts locals es pot trobar també certa informació d'aquest tipus, relacionada amb captius, hòmens forçats a galeres o avisaments costaners, entre altres.</footnote>

<footnote n="2">² Des de l'últim terç del segle XV, com a mínim, foren arreplegats aquests avisos en els llibres de Lletres Missives, tot obeint un patró semblant que no canvià amb el pas del temps. El primer avisament que hem trobat nosaltres és del tenor següent:</footnote>
podem conèixer, a grans trets, la freqüència de la presència pirata en aquests mars i els seus principals objectius. També, en virtut seva, som capaços de detectar el tipus de vaixell emprat en les incursions, la seua procedència, quins mars foren els preferits pels enemics i tota altra gamma de detalls interessants, connectats amb la natura dels diferents gèneres de pirates o corsaris rivals. Convé deixar constància, això sí, que és molt probable que no tots els avisaments foren enregistrats en els llibres de Lletres Missives; bastants, segurament, no meresquen l'atenció de l'escrivà corresponent i es perdé la constatació de llur existència³. Per aquesta raó, la font no pot entendre's com un instrument facilitador d'uns resultats rigorosos de recompte quantitatiu. Així, encara que usualment se segueixen els mateixos criteris de redacció de les notes d'avís, no pas en tots els casos s'atribueix importància a alguns conceptes que integren el que podríem anomenar l'avisament tipus o patró⁴. No obstant això, la detecció de l'activitat pirata en aquestes aigües depèn, en un alt percentatge, d'aqueixos avisos que esdevenen imprescindibles a l'hora de fixar-hi la intensitat, per exemple, de la presència islàmica.

## II. ELS AVISAMENTS COSTANERS SOBRE ELS PIRATES MUSULMANS: 1480-1520

Entre els anys 1480 i 1520 trobem 230 albiraments, dels quals almenys 149 (64,78%) corresponen a vaixells islàmics. Aquesta xifra pogué ésser major, ja que manquem d'informacions per al sexenni 1490-1495 i per als anys 1510-1512. Altrament, cal pensar que un bon nombre dels avisos, en els quals no s'esmenta l'origen dels pirates, hagué d'ésser relatiu a corsaris sarraïns. Hi ha 51 casos en què ignorem la procedència dels enemics i que equivalen al 22,17% del total. Per últim, convé no menysprear el desconegut percentatge d'aquells albiraments que no foren arreplegats en la documentació municipal de manera conscient o per oblit de l'escrivent corrisponent 5. Malgrat tot, les dades de les quals disposem són suficients

«Als honrats e discrets los justícia e jurats de la vila de Morvedre. De Nós, los jurats de la ciutat de València, Salut e honor.

Certificam-vos, ara de present, haven reebuda una letra dels jurats e prohòmens de la ylla d'Iviça, en la qual n·s han fet saber que divendres prop passat, en hora de prima son, una galea e una galiota de moros foren a Portmany, de la dita ylla, e feriren en la Vayll de la Ecclesia de Sent Anthoni e allí feren gran dan. E on vos certificam de les dites coses perquè siats en bona guarda que dan o mal no puxats pendre per les dites galea e galiota e escrivets d'aquest fet a vostres primers vehíns de la marítima per tal que d'ùns en altres puxa ésser sabut prestament e dats al portador de la present son salari quatre sous.

Scrita en València, dimarts hora de vespres sonants a XXV dies de juliol del any de la Nativitat de Nostre Senyor M CCC LXXIIII.

Semblant letra fon tramesa als honrats los justícia e jurats de la vila de Cullera. E que donen al portador d'aquella cinch sous.»

Arxiu Municipal de València (AMV), Lletres Missives, g³-3, f. 36 r.

³ L'11 de juliol de 1496, per exemple, s'escrivia una carta d'agraïment a la vila d'Eivissa per l'avís que el patró de llàut Joan Fullana havia dut a València el dia 7 del mateix mes. S'hi comunicava, igualment, el pagament de 10 lliures per aquest servei. AMV, Lletres Missives, g³-33, f. 15 v. Aquesta lletra també feia referència a una altra notícia idèntica arribada a València pel sistema d'avisaments costaners. Ni el text que portà Joan Fullana ni el que vingué a través de xarxa d'alertes no s'han conservat.

⁴ Cf. notes 13, 14, 18, 22, 23, 31, 33, 43, 47, 49, 51, 53, 54, 55, 58, 60, 62 y 68, per exemple.

⁵ Els llibres de Lletres Missives revisats han segut: g³-29, que comprenen els anys 1478-1481; g³-30, 1481-1484; g³-31, anys 1485-1488; g³-32, anys 1488-1489; g³-33, anys 1496-1502; g³-34, anys 1502-1505; g³-35, anys 1505-1508; g³-37, anys 1509-1511; g³-38, anys 1511-1514; g³-39, anys 1514-1516; g³-40, anys 1516-1518 i g³-41, anys 1518-1521.
per a establir un balanç de la tendència de llarga durada que es devia remuntar fins al segle XIV. Precisament, gràcies al fet que som capaços de tornar en el temps fins als començaments del fenomen pirata, podem analitzar i comprendre millor les seues fases posteriors. En aquest sentit, a través de les notificacions procedents del sistema d'avisos podem apreciar quatre etapes prou ben delimitades:

1) 1370-1430. Si al llarg de tot els tres-cents la presència de la pirateria islàmica en aigües catalanes fou limitada i esporàdica, des de l'últim terç del segle XIV, el percentatge de localitzacions d'embarcacions de pirates musulmans, en comparança al de cristians, representa unes estadístiques molt superiors al 50% i assoleix en alguns decennis índexs per damunt del 90% del total.

2) 1430-1470. En aquest període, s'hi aprecia una disminució relativa a la pressió islàmica que es tradueix en una davallada considerable de la seua participació puntual sobre el total dels albiraments. Mai no s'arribarà a valors propers al 50%, sempre dins d'una tònica depressiva que va del 48 al 13% en els decennis límit.

3) 1470-1500. Les dècades finals del segle XV contemplaran una diàfana tendència a la resistència en la recessió observada per al període anterior. Per tant, de valors pròxims al 13% es passarà a percentatges que s'acostaran al 30%.

4) 1500-1520. Serà en aquesta època quan es definesca més clarament la pressió sarraïna sobre les costes de la Confederació. Els albiraments d'enemics musulmans hi arribaran fins a la significativa xifra del 75% del total de la mitjana per a l'etapa.

QUADRE I

ALBIRAMENTS DE VAIXELLS MUSULMANS, 1370-1520

<table><thead><tr><th>1370-79</th><th>11</th><th>d'un total de</th><th>12</th><th>albiraments, equivalents</th><th>al 91,66%</th><th>del total.</th></tr></thead><tbody><tr><td>1380-89</td><td>39</td><td>"</td><td>41</td><td>"</td><td>95,12%</td><td>"</td></tr><tr><td>1390-99</td><td>35</td><td>"</td><td>40</td><td>"</td><td>87,50%</td><td>"</td></tr><tr><td>1400-09</td><td>22</td><td>"</td><td>26</td><td>"</td><td>84,61%</td><td>"</td></tr><tr><td>1410-19</td><td>55</td><td>"</td><td>68</td><td>"</td><td>80,88%</td><td>"</td></tr><tr><td>1420-29</td><td>47</td><td>"</td><td>60</td><td>"</td><td>78,33%</td><td>"</td></tr><tr><td>1430-39</td><td>12</td><td>"</td><td>25</td><td>"</td><td>48,00%</td><td>"</td></tr><tr><td>1440-49</td><td>13</td><td>"</td><td>40</td><td>"</td><td>32,50%</td><td>"</td></tr><tr><td>1450-59</td><td>37</td><td>"</td><td>137</td><td>"</td><td>27,00%</td><td>"</td></tr><tr><td>1460-69</td><td>4</td><td>"</td><td>29</td><td>"</td><td>13,79%</td><td>"</td></tr><tr><td>1470-79</td><td>20</td><td>"</td><td>67</td><td>"</td><td>32,83%</td><td>"</td></tr><tr><td>1480-89</td><td>7</td><td>"</td><td>20</td><td>"</td><td>35,00%</td><td>"</td></tr><tr><td>1490-99</td><td>11</td><td>"</td><td>37</td><td>"</td><td>29,72%</td><td>"</td></tr><tr><td>1500-09</td><td>84</td><td>"</td><td>99</td><td>"</td><td>88,88%</td><td>"</td></tr><tr><td>1510-19</td><td>47</td><td>"</td><td>74</td><td>"</td><td>63,51%</td><td>"</td></tr></tbody></table>

FONTS: Arxiu Municipal de València (AMV), Lletres Missives, g³-1 al g³-33.
Vid. igualment els següents treballs on es donen noves aportacions en aquesta qüestió. Andrés DÍAZ BORRÁS, *Redención de cautivos y piratería berberisca en la Valencia del siglo XIV*, Tesi de llicenciatura llegida a València, 1983. Rafael CARIÑENA BALAGUER, i Andreu DÍAZ BORRÁS, *Corris valencians i esclaus barbaresc a les darreries del segle XIV: una subhasta d'esclaus a València el 1385*, «Estudis Castellonencs», 2 (1984-85), págs. 439-456. Andrés DÍAZ BORRÁS. *Problemas marítimos de Valencia a fines de la Edad Media: el corso, la piratería y el cautiverio en su incidencia sobre la dinámica económica, 1400-1480*, Tesi doctoral microfitxada, València, 1987.

Totes aquestes dades no tenen un mer abast especulatiu, atès que es veuen corroborades, en cadascun dels casos, per una veritable tendència històrica dominant. En efecte, el primer període correspon al moment en què comença a detectar-se en el litoral valencià la presència islàmica de manera sistemàtica, i que experimentarà una relativa intensitat inicial molt important<fnref n="6" />. La segona etapa, coincideix amb la fase on la gran proliferació de la pirateria cristiana, de mitjan segle XV, desplaçarà les agressions sarraïnes a un pla secundari tot posant, altrament, en greus dificultats el comerç marítim de la capital valenciana<fnref n="7" />. La tercera època es connecta amb un període de transició, replantejament i regeneració de les activitats pirates musulmanes. És el moment en què apareixen anotats els primers atacs turcs, els quals, en un proper futur, tindran una influència primordial en el suport del cors barbaresc. En aquest sentit, si durant el terç final del segle XIV i una bona part del quatre-cents, els vaixells corsaris granadins i la infrastructura portuària del regne nassarí resultaven de vital importància, a hores d'ara aqueix paper serà jugat per la creixent intervenció turca<fnref n="8" />. Finalment, la quarta fase es correspondrà amb el moment de màxima virulència de les accions pirates sarraïnes, que assoliran una ressonància força més accentuada que en èpoques anteriors. El salt qualitatiu que suposà, per exemple, l'atac a la població de Cullera, propera a la capital valentina, l'any 1503, serà significatiu i endemés deixarà una profunda petjada entre la societat valenciana<fnref n="9" />.

Tot seguit, repassarem les característiques fonamentals que perfilaren el fenomen de la pirateria musulmana en la transició a la modernitat, és a dir, entre els anys 1480 i 1520.

Del bell antuvi i pel que toca a la procedència dels avisaments, caldrà tenir en compte la interrelació, que no assimilació, entre la xarxa de comunicacions costane-

<footnote n="6">⁶ Andreu IVARS CARDONA, *Dos creuades valenciano-mallorquines a les costes de Berberia*, 1397-1399, València, 1921. Andrés DÍAZ BORRÁS, *Redención de cautivos y piratería berberisca en la Valencia del siglo XIV*, Tesi de llicència llegida a València, 1983.</footnote>

<footnote n="7">⁷ Andrés DÍAZ BORRÁS, *Problemas marítimos de Valencia a fines de la Edad Media: el corso, la piratería y el cautiverio en su incidencia sobre la dinámica económica, 1400-1480*, València, 1988, Edic. microfitxada.</footnote>

<footnote n="8">⁸ Sobre el començament de la presència pirata turca en aigües peninsulars vid. Anna MASALA, *La prima spedizione ottomana in Spagna* (1487), «Medioevo. Saggi e Rassegne», 8 (1983), págs. 119-135. D'una altra banda, durant els anys 1989 i 1989, sota la direcció del Doctor En Josep Trenchs Òdena, forem becats per la Comisió Interministerial de Ciencia y Tecnología, dintre del programa de formació de personal investigador, integrats en la línia de treball España y el Mundo Arabe, per tal d'analitzar el tema: *La documentación marítima valenciana y Berberia en la Era de los Descubrimientos (1480-1520)*. Un ejemplo de la decadencia de la Corona de Aragón en la transición del Mediterráneo al Atlántico.</footnote>

<footnote n="9">⁹ Andrés DÍAZ BORRÁS, *El asalto berberisco a Cullera en 1503 y Alzira en la defensa de la Ribera*, «Al-Gezira», 4/5 (1988), págs. 147-172.</footnote>
res i el sistema de vigilància litoral. Si aquest segon aspecte ha estat mereixedor d'estudis parcials i algun intent generalitzador, el primer punt és pràcticament desconegut. La ciutat de València devia estar integrada en una xarxa d'intercanvi de comunicacions que devia tenir com a enllaços immediats les poblacions de Morvedre, al nord, Cullera, al sud, i les ciutats de Mallorca o Eivissa, a l'est. A més a més, el sistema d'avisos segurament abraçava també les lletres i notificacions provinents de les embarcacions amigues o dels mercaders en terres estrangeres, que devien proporcionar notícies sobre els moviments dels pirates islàmics. Pertocant a aquest últim aspecte, cal dir que la constatació i la provinença d'aquests avisaments és difícil de delimitar i que, dintre la norma general, representaven una excepció. Per finalitzar aquesta qüestió, cal afegir-hi que també haurem de tenir present els avisos que, en circumstàncies molt concretes, s'enviaran mitjançant correus especials des de les principals ciutats costaneres de la Corona d'Aragó: Barcelona, Tarragona, Tortosa o València.

Altrament, són molt significatives, en referència al cors musulmà, les informacions, freqüentment inserides en les notes d'alarma, les quals ens parlen dels tipus de vaixells utilitzats pels enemics. Hem de remarcar, en el cas que ens ocupa, que tots els avisaments fan esment a fustes de rems, puix que el grip, com les galeres o galiotes, àdhuc posseint velam, anava impulsat per la força dels rems. En alguns casos, la font ens dóna, específicament, les característiques de les embarcacions descobertes, quasi sempre galiotes o fustes de menor tamany, és a dir, d'uns 13 o 14 bancs. La galera fou un vaixell poc emprat i açò és simptomàtic de les carències financeres dels armadors barbarescs. Respecte d'això, cal ressenyar que, en aquest període en qüestió, ja havien irromput des de temps enrere uns altres tipus de navilis, i cada dia apareixien en el sistema d'avisos referències a nous models, que abandonaven la propulsió del rem per la de la vela. Semblant absència explica la inadaptació, encara latent, de la marina nord-africana a la guerra naval, fet que palesa un substancial endarreriment en comparança als estols cristians de l'època. A més, aquesta trigança tingué com a seqüela el progressiu estanyament dels tipus de vaixells utilitzats i una miniaturització dels models emprats, en contrast amb etapes immediatament anteriors<fnref n="10" />.

Com és lògic, la component barbaresca és àmpliament majoritària entre la pirateria musulmana del període. En aquest context, les fonts sempre anomenen aquests corsaris com a moros; per tant, és impossible distingir-los dels granadins, encara que és factible intuir que, en els darrers anys d'existència del regne nassarí, llur activitat era força reduïda. Molt més rellevant és la detecció de corsaris otomans

<footnote n="10">¹⁰ Sense intentar esgotar l'extensa relació de treballs relatius a la xarxa de vigilància litoral valenciana podem citar, entre altres: Luís QUEROL ROSO, *Las milicias valencianas desde el siglo XIII al XV*, Castelló de la Plana, 1935. Francisco G. SEIJO ALONSO, *Torres de vigía y defensa contra los piratas berberiscos en la costa del reino de Valencia*, Alacant, 1978. José María DOÑATE SEBASTIÀ, *La torre del rey, notas para el estudio de la piratería musulmana en el litoral*, «Datos para la historia de Villarreal», II, València, 1972, págs. 12-79. Alfredo AYZA ROCA, *La Madum, piratería y defensa del litoral valenciano*, «Peñíscolaw», 55 (1982), págs. 2-7. Ferran OLUCHA MONTIS, *Sobre unes torres de defensa litoral*, «Estudis Castellonencs», 2 (1984-85), págs. 145-162. Vicente, FORCADA MARTÍ, *La torre del Rei*, «Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura», 64 (1988), págs. 359-399. A penes algunes referències en el llibre de Luis Querol, citat abans i en el d'Andreu Ivars. Vid. nota 5. ens il·lustren sobre el sistema de comunicacions costaneres. Per altre costat, Julián Amich defineix el gripo com a una *Antigua embarcación de carga impulsada por vela o remos*. Julián AMICH, *Diccionario marítimo*. Barcelona, 1983, págs. 213.</footnote>
en les aigües valencianes; per exemple, l'any 1498 trobem la primera referència explícita de llur albirament, tot fent-hi la distinció entre turcs i moros. Probablement, els pirates turcs ja devien actuar-hi des d'alguns anys abans, això sí, en col·laboració amb els nord-africans<fnref n="11" />.

L'impuls otomà ha d'ésser considerat com a essencial per a la supervivència de l'activitat marítima corsària. A més a més, junt al recolzament polític i al rearmaument ideològic que suposarà, servirà també per a assajar alternatives més eficaces enfront de l'evident endarreriment tecnològic musulmà. En aquest marc, l'emprament del *grip* –primera referència d'aquest tipus d'embarcació anotada en els avisaments costaners– tal vegada fou simplement una prova de la recerca d'un navili petit, barat i competitiu, de vela, que cristal·litzarà anys després amb l'adaptació del xabec a la guerra naval. Els llocs de localització són clarament perfilats. Així, doncs, deixant a banda les notícies que ens parlen de vaixells descoberts en zones barbaresques, disposats a recórrer aquestes aigües, la resta es concentrarà en els mars alacantins, i castellonencs en menor grau. Respecte d'això, podem afirmar que no existeix cap variació pel que fa a temps passats<fnref n="12" />. En aquest aspecte convé, això sí, fer un parell de puntualitzacions. La primera és constatar l'escassa incidència de la pirateria musulmana en aigües de Catalunya i Balears, la qual cosa és, en certa mesura, sorprenent, més en el cas de les illes que en el del principat. Aquest fenomen podríem atribuir-lo, en una gran part, a la dissolució de la solidaritat marítima catalana, com a factor enterbolidor de la lliure circulació d'avisos costaners, però, sense llevar importància a aquesta realitat, creem que la pròpia dinàmica de la presència islàmica en aquests mars és la raó fonamental que cal tenir en compte. Sobre aquesta qüestió, podem suggerir que els pirates barbarescs tendien a sentir-se més còmodes i segurs amb la utilització de la ruta de l'Estret –vorejant el nord d'Àfrica per a fer posteriorment un petit salt i passar al costat peninsular mediterrani– que no amb l'emprament de la ruta directa des de Barbaria vers les Balears i València. La raó que sustenta de aquesta hipòtesi pot ser, bàsicament, la temença dels corsaris als perills que devien ocasionar els enfrontaments en mar obert amb fustes força menudes. La segona puntualització es refereix a la tradicional manera d'actuar d'aquests pirates, mitjançant els assalts a terra o la capció d'embarcacions petites i mals preparades per a oferir una aferrissada resistència. Els atacs a les poblacions de Cullera i Orpesa hem d'entendre'ls com a fets molt greus i poc freqüents, puix que Cullera, per exemple, era una localitat suficientment gran com per a repel·lir una agressió marítima d'aquesta índole. De fet, els pirates musulmans mai, fins aleshores, no s'havien atrevit a escometre l'arriscada empresa que suposava l'arremesa al port auxiliar de la ciutat de València. Quant al cas d'Orpesa, és significatiu per l'enorme transcendència que tingué en el moment de produir-se, quasi un segle després del saqueig de la vila de Torreblanca. Per últim, cal fer esment sobre l'època de l'any en què s'hi produïren els albiraments pirates. Certament, els

<footnote n="11">¹¹ Així l'any 1491, per exemple, es pagaven 50 sous a dos individus de la població de Teulada per portar els caps de moros e turcks, los quals han passat a la present ciutat, los quals són stats morts en Morayra de una fusta de moros e turcks. AMV, Manuals de Consella, A-46, f. 96 r.</footnote>

<footnote n="12">¹² José HINOJOSA MONTALVO, *Piratas y corsarios en la Valencia de principios del siglo XV*, (1400-1409), «Cuadernos de Historia», 5 (1975), pàg. 93-116.</footnote>
vaixells baixmedievals ja es trobaven en condicions de navegar en qualsevol estació de l'any, amb una dotació de mariners mitjanament competent; però, sobretot, per a les embarcacions islàmiques, el final de la primavera, l'estiu i el començament de la tardor, constituiran les èpoques indicades per la bonança de la mar.

### III. ELS AVISAMENTS COSTANERS SOBRE ELS PIRATES CRISTIANS: 1480-1520

Dels susdits avisos trobats per al període 1480-1520, n'hi ha 30 (equivalents al 13,04%) que corresponen al cors cristià. Hem de remarcar, especialment, pel que toca a la pirateria cristiana, que un percentatge força alt dels avisaments d'enemics desconeguts correspondrà a corsaris correligionaris. Així, doncs, una gran part del 22,17% que representà aquesta amenaça indefinida seràn cristians; aquesta deducció es basa en el tipus d'embarcacions, el nombre d'unitats i llur manera d'actuar, dades que encaixen millor en la trajectòria de la marina cristiana que en la musulmana.

En el Quadre I exposàvem l'evolució secular del cors islàmic en relació al cristià. D'aquest quadre podem extraure una sèrie de conclusions relatives a les fases d'expansió i contracció dels diferents tipus de pirates. Si ens remuntem en el temps fins al segle XIV, distingim una successió d'etapes en les quals apreciem el divers grau d'intensitat de la presència dels distints gèneres de corsaris. Tot seguit, exposarem, en el Quadre II, la visió panoràmica de la incidència pirata cristiana, segons períodes, des del segle XIV fins a l'època objecte del nostre estudi. Així, podrem apreciar i percebre la importancia del cors cristià segons la seua procedència.

## QUADRE II

### ALBIRAMENTS DE VAIXELLS CRISTIANS, 1330-1520

<table><thead><tr><th>Decennis.</th><th>Genovesos.</th><th>Provençals o Francesos.</th><th>Altres.</th><th>Desconeguts.</th><th>Total.</th></tr></thead><tbody><tr><td>1330-39</td><td>1(100%)</td><td>-</td><td>-</td><td>-</td><td>1</td></tr><tr><td>1340-49</td><td>4(80%)</td><td>-</td><td>1(20%)</td><td>-</td><td>5</td></tr><tr><td>1350-59</td><td>16(100%)</td><td>-</td><td>-</td><td>-</td><td>16</td></tr><tr><td>1360-69</td><td>-</td><td>-</td><td>-</td><td>-</td><td>-</td></tr><tr><td>1370-79</td><td>-</td><td>1(8,33%)</td><td>-</td><td>-</td><td>12</td></tr><tr><td>1380-89</td><td>-</td><td>-</td><td>-</td><td>2(4,87%)</td><td>41</td></tr><tr><td>1390-99</td><td>2(5%)</td><td>-</td><td>-</td><td>7(7,50%)</td><td>40</td></tr><tr><td>1400-09</td><td>1(3,84%)</td><td>-</td><td>-</td><td>3(11,53%)</td><td>26</td></tr><tr><td>1410-19</td><td>7(10,29%)</td><td>-</td><td>-</td><td>6(8,82%)</td><td>68</td></tr><tr><td>1420-29</td><td>9(15%)</td><td>-</td><td>-</td><td>4(6,66%)</td><td>60</td></tr><tr><td>1430-39</td><td>9(36%)</td><td>1(4%)</td><td>1(4%)</td><td>2(8%)</td><td>25</td></tr><tr><td>1440-49</td><td>13(32,50%)</td><td>9(22,50%)</td><td>2(5%)</td><td>3(7,50%)</td><td>40</td></tr><tr><td>1450-59</td><td>13(9,48%)</td><td>31(22,62%)</td><td>25(18,24%)</td><td>31(22,62%)</td><td>137</td></tr><tr><td>1460-69</td><td>4(13,79%)</td><td>5(17,24%)</td><td>13(44,82%)</td><td>3(10,34%)</td><td>29</td></tr><tr><td>1470-79</td><td>1(1,49%)</td><td>12(17,91%)</td><td>20(32,83%)</td><td>14(20,89%)</td><td>67</td></tr><tr><td>1480-89</td><td>8(40%)</td><td>-</td><td>-</td><td>5(25%)</td><td>20</td></tr><tr><td>1490-99</td><td>-</td><td>15(40,54%)</td><td>-</td><td>11(29,72%)</td><td>37</td></tr></tbody></table>
<table><thead><tr><th>Decennis.</th><th>Genovesos.</th><th>Provençals o Francesos.</th><th>Altres.</th><th>Desconeguts.</th><th>Total.</th></tr></thead><tbody><tr><td>1500-09</td><td>1(1,01)</td><td>2(2,02%)</td><td>-</td><td>12(12,12%)</td><td>99</td></tr><tr><td>1510-19</td><td>-</td><td>3(4,05%)</td><td>1(1,35%)</td><td>23(31,08%)</td><td>74</td></tr></tbody></table>

## FONTS
A més de Lletres Missives, vid. Quadre I, hem hagut de recórrer a unes altres fonts de l'Arxiu Municipal de València, per al període 1330-1369. AMV, Manuals de Consells, A-1 a l'A-22. Claveria Comuna, O-1 a l'O-3. Claveria Comuna. Manuals d'Albarans. J-1 al J-23. Claveria Comuna. Manuals d'Albarans i Censals, I-1 al I-22.

El primer fet que cal subratllar, dels resultats proporcionats pel Quadre II, és el canvi de la preponderància pirata cristiana de mans dels genovesos a mans dels francesos. Les fonts havien anat fins llavors anomenant provençals els corsaris marsellesos i de les riberes mediterrànies de França, tot emprant el terme de francesos per als enemics del litoral atlàntic d'aquest país -els quals en singulars ocasions acudiren a recórrer les mars catalano-aragoneses- i per als súbdits del duc de Borgonya. En la dècada dels 90, del segle XV, començarà a guanyar crèdit una tendència segons la qual el concepte «francesos» unificarà la diversitat existent fins aleshores. Des d'aqueixos moments, en inusuals ocasions i per un reduït espai de temps, reapareixerà el vocable de provençals.

En aquest context, cal dir que l'evolució secular sempre havia mantingut els pirates genovesos per davant de llurs competidors provençals; però nogensmenys, aquesta propensió es trencarà en allò que podem considerar un canvi històric, entre els anys 1450 i 1470. En qualsevol cas, després del breu lapse de la dècada dels 80 el domini francès serà preponderant. De faisó que, sense anar més lluny, en el decenni del 1490 es convertiran en els principals enemics de la Corona d'Aragó, en el terreny marítim, per davant inclús dels corsaris sarraïns. Per consegüent, la rivalitat entre ambdós països quedarà patentitzada en els primers dos decennis del cinc-cents, baldament sia, això sí, en uns nivells molt secundaris, amb les reserves generades pels elevats percentatges d'albiraments de navilis desconeguts.

Quant al cors genovès, que ja havia estat present en les mars valencianes des de la meitat del segle XIV, gairebé sense interrupció (vid. Quadre II), direm que disputà durant molt de temps la supremacia a la pirateria musulmana. Encara, en la dècada de 1480-89, s'hi trobava en una posició privilegiada tot superant els pirates islàmics. Tanmateix, molt prompte s'hi va produir una alteració substancial que duria els francesos a rellevar els ligurs en el decenni següent. Per una altra banda, podem veure-hi una disminució força important del cors d'altres potències cristianes, que restarà reduït a nivells purament testimonials. Pel que pertoca a l'apartat dels vaixells enemics desconeguts, es mantindrà en uns percentatges considerables, probablement a causa de la dificultat de concretar llur filiació per part dels sentinels costaners, com també per la indefinició dels redactors de les notes d'avís que no devien considerar rellevant especificar-ho.
Finalment, cal remarcar que una bona part dels pirates castellans, portuguesos i d'altres procedències no foren detectats pel sistema d'alerta litoral, atès que aquests eren considerats com a pertanyents a països aliats o neutrals.

Molt interessant és comprovar, també, el tipus d'embarcacions utilitzat pels corsaris. En aquest sentit, els pirates genovesos empraran, com fins llavors havia estat usual en llurs empreses, les galeres i galiotes, fustes del mateix model que les usades pels musulmans, però, generalment, de molta més envergadura i potència. Ara bé, independentment d'aquests fets, mai no desdenyaren la utilització de vaixells de vela o mixtos: naus que els ligurs venien emprant des de molt antigament en els estols comercials, i entre les quals hem d'assenyalar els baleners, bergantins i les barques (naus modificades i freqüentment de menor tamany). Amb tot, podem pensar que les armades dels corsaris ligurs, sense perdre l'eficàcia ofensiva a la qual tenien acostumats els valencians, anaven perdent posicions en comparança a algunes altres potències que, a hores d'ara, començaven a integrar en llurs esquadres uns tipus d'embarcacions més modernes. Respecte d'això, el cas francès és exemplar, ja que, sense ésser una potència puntera en l'àmbit naval, els seus estols estaran formats per una diversa gamma de models de navilis -sense que, per això, predomینaren absolutament els de vela o els moguts mitjançant els rems- amb clars símptomes de modernització.

QUADRE III

ALBIRAMENT DE VAIXELLS ENEMICS, 1480-1520

<table><thead><tr><th>NOTA.</th><th>PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(13)</td><td>Morvedre</td><td>2 baleners</td><td>Desconeguts</td><td>Cap de Benicàssim</td><td>1480/03/29.</td></tr><tr><td>(14)</td><td>Cullera</td><td>1 caravel·la</td><td>Desconeguts</td><td>Cap de Martí</td><td>1480/05/21.</td></tr><tr><td>(15)</td><td>Morvedre</td><td>1 galiota de 14 bancs</td><td>Moros</td><td>Sitges</td><td>1480/06/07.</td></tr><tr><td>(16)</td><td>Morvedre</td><td>1 galiota</td><td>Moros</td><td>Orpesa</td><td>1480/06/09.</td></tr><tr><td>(17)</td><td>Eivissa</td><td>1 galera</td><td>Genovesos</td><td>Eivissa</td><td>1480/06/11.</td></tr><tr><td>(18)</td><td>Desconeguda</td><td>2 galeres</td><td>Desconeguts</td><td>Desconeguda</td><td>1480/02/19.</td></tr><tr><td>(19)</td><td>València</td><td>Nombre indeterminat de galeres</td><td>Genovesos</td><td>València</td><td>1481/07/28.</td></tr><tr><td>(20)</td><td>Desconeguda</td><td>3 galeres</td><td>Genovesos</td><td>València</td><td>1482/07/10.</td></tr><tr><td>(21)</td><td>Barcelona</td><td>2 galeres i 1 galiota</td><td>Genovesos</td><td>Barcelona</td><td>1482/07/23.</td></tr><tr><td>(22)</td><td>Barcelona</td><td>2 naus grosses i 2 naus o barques</td><td>Desconeguts</td><td>Barcelona</td><td>1482/09/11.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="13">13 AMV, Lletres Missives, g³-29, f. 200 r.</footnote>

<footnote n="14">14 Ibídem, f. 210 v.</footnote>

<footnote n="15">15 Ibídem, f. 215 v.</footnote>

<footnote n="16">16 Ibídem, f. 215 v.</footnote>

<footnote n="17">17 Ibídem, f. 218 v.</footnote>

<footnote n="18">18 Ibídem, f. 298 v.</footnote>

<footnote n="19">19 AMV, Lletres Missives, g³-30, f. 17 r.</footnote>

<footnote n="20">20 Ibídem, f. 88 r.</footnote>

<footnote n="21">21 Ibídem, f. 81 v.</footnote>

<footnote n="22">22 Ibídem, f. 99 r.</footnote>
<table><thead><tr><th>NOTA. PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(23) Cullera</td><td>Fusta de 13 o 14 bancs</td><td>Desconeguts</td><td>Teulada</td><td>1483/08/28.</td></tr><tr><td>(24) Barcelona</td><td>4 galeres, 1 nau i 1 barca</td><td>Venezians i genovesos</td><td>Barcelona</td><td>1483/10/11.</td></tr><tr><td>(25) Cullera</td><td>3 naus i 2 bergantins</td><td>Genovesos</td><td>Cullera</td><td>1484/07/15.</td></tr><tr><td>(26) Cullera</td><td>2 galiotes</td><td>Moros</td><td>Altea</td><td>1484/08/30.</td></tr><tr><td>(27) Mallorca</td><td>9 fustes</td><td>Moros</td><td>Tunis</td><td>1485/06/23.</td></tr><tr><td>(28) Mallorca</td><td>7 galiotes</td><td>Moros</td><td>Tunis</td><td>1485/09/05.</td></tr><tr><td>(29) Eivissa</td><td>3 naus grosses, 1 balener i 3 bergantins</td><td>Genovesos</td><td>Eivissa</td><td>1486/05/30.</td></tr><tr><td>(30) Eivissa</td><td>1 galera i 1 bergatí</td><td>Genovesos</td><td>Eivissa</td><td>1487/08/11.</td></tr><tr><td>(31) Desconeguda</td><td>Nombre indeterminat de fustes</td><td>Moros</td><td>Argel</td><td>1489/05/29.</td></tr><tr><td>(32) Morvedre-Barcelona</td><td>21 fustes sotils i 1 grossa</td><td>Moros</td><td>Argel</td><td>1489/06/07.</td></tr><tr><td>(33) Cullera</td><td>3 galeres</td><td>Desconeguts</td><td>Dénia</td><td>1496/05/24.</td></tr><tr><td>(34) Cullera</td><td>4 naus i 1 bergantí</td><td>Francesos</td><td>Xàbia</td><td>1496/05/31.</td></tr><tr><td>(35) Eivissa</td><td>1 nau i 1 bergantí</td><td>Francesos</td><td>Eivissa</td><td>1496/06/01.</td></tr><tr><td>(36) Morvedre</td><td>6 fustes de gàbia</td><td>Francesos</td><td>Peníscola</td><td>1496/06/01.</td></tr><tr><td>(37) Cullera</td><td>4 fustes</td><td>Moros</td><td>El Pinatar</td><td>1496/08/04.</td></tr><tr><td>(38) Morvedre</td><td>5 galeres i altres vaixells</td><td>Francesos</td><td>Provença</td><td>1496/09/23.</td></tr><tr><td>(39) Cullera</td><td>3 naus</td><td>Francesos</td><td>Almeria</td><td>1496/10/08.</td></tr><tr><td>(40) Morvedre</td><td>7 fustes i 3 naus</td><td>Francesos</td><td>Alcosséber</td><td>1496/11/10.</td></tr><tr><td>(41) Cullera</td><td>4 o 5 fustes, 2 naus, 1 galió i 1 caravel·la</td><td>Francesos</td><td>Altea</td><td>1496/11/25.</td></tr><tr><td>(42) Cullera</td><td>1 nau i 1 caravel·la</td><td>Francesos</td><td>Cap de Martí</td><td>1496/11/25.</td></tr><tr><td>(43) Cullera</td><td>4 naus</td><td>Desconeguts</td><td>Cap de Martí</td><td>1496/12/05.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="23">23 Ibídem, f. 203 rv.</footnote>

<footnote n="24">24 Ibídem, f. 235 r.</footnote>

<footnote n="25">25 Ibídem, f. 286 v.</footnote>

<footnote n="26">26 Ibídem, f. 299 v.</footnote>

<footnote n="27">27 AMV, Lletres Missives, g³-31, f. 61 r.</footnote>

<footnote n="28">28 Ibídem, f. 78 v.</footnote>

<footnote n="29">29 Ibídem, f. 139 rv.</footnote>

<footnote n="30">30 Ibídem, f. 229 v 230 r.</footnote>

<footnote n="31">31 AMV, Lletres Missives, g³-32, f. 53 r.</footnote>

<footnote n="32">32 Ibídem, f. 56 v. 57 r.</footnote>

<footnote n="33">33 AMV, Lletres Missives, g³-33, f. 1 r.</footnote>

<footnote n="34">34 Ibídem, f. 3 r.</footnote>

<footnote n="35">35 Ibídem, f. 4. r.</footnote>

<footnote n="36">36 Ibídem, f. 11 rv.</footnote>

<footnote n="37">37 Ibídem, f. 26 rv.</footnote>

<footnote n="38">38 Ibídem, f. 30 r.</footnote>

<footnote n="39">39 Ibídem, f. 37 v.</footnote>

<footnote n="40">40 Ibídem, f. 45 v.</footnote>

<footnote n="41">41 Ibídem, f. 48 r.</footnote>

<footnote n="42">42 Ibídem, f. 48 r.</footnote>

<footnote n="43">43 Ibídem, f. 48 v. y 51 r.</footnote>
NOTA. PROCEDÈNCIA.

TIPUS DE VAIXELL.

ENEMICS.

LOCALITZACIÓ.

(44) Cullera

2 galeres

Moros o Fran-

cesos
Moraira

1496/12/21.

(45) Cullera

Caravel·la i balener

Francesos

La Granadella

1497/05/31.

(46) Morvedre

2 fustes

Moros

Benicàssim

1497/06/03.

(47) Morvedre

5 naus

Desconeguts

Cabrera

1497/06/10.

(48) Morvedre

2 galiotes

Moros

Mallorca-Menorca

1497/06/10.

(49) Morvedre

1 fusta

Desconeguts

Cap d'Orpesa

1497/08/03.

(50) Morvedre

1 nau i 1 barca

Francesos i castellans

Peníscola

1497/08/09.

(51) Desconeguda

3 galeres i 1 galió

Francesos

Marsella

1497/10/02.

(52) Eivissa

Barca de 850 botes

Francesos

Cap de Martí-Cap Vedrà

1497/10/03.

(53) Cullera

4 navilis

Desconeguts

Cap de Moraira

1498/02/02.

(54) Morvedre

2 fustes

Desconeguts

Salou

1498/03/07.

(55) Morvedre

2 barques

Desconeguts

Salou

1498/04/09.

(56) València

11 fuageu

Francesos

València

1498/05/05.

(57) Cullera

2 navilis i 2 bergantins

Francesos

Cap de Martí

1498/05/14.

(58) Cullera

15 navilis de gàbia

Desconeguts

La Granadella

1498/05/17.

(59) Morvedre

1 fusta

Moros

Cap d'Orpesa

1498/06/01.

(60) Cullera

1 fusta

Desconeguts

Cap de Martí

1498/06/02.

(61) Eivissa

3 galeres, 1 barca i 1 bergantí

Francesos

Eivissa

1498/06/26.

(62) Barcelona

3 galeres i 2 fustes

Desconeguts

Mataró

1498/07/02.

(63) Eivissa

2 galeres, 2 galiotes de 13 y 18 bancs, 1 grip

Turcs

Bogia

1498/09/04.

(64) Morvedre

15 fustes

Moros

Orpesa

1499/04/04.

(65) Cullera

1 fusta

Moros

Cullera

1499/06/08.

<footnote n="44">44 Ibídem, f. 53 r.</footnote>

<footnote n="45">45 Ibídem, f. 65 v.</footnote>

<footnote n="46">46 Ibídem, f. 66 v.</footnote>

<footnote n="47">47 Ibídem, f. 70 v.</footnote>

<footnote n="48">48 Ibídem, f. 70 v.</footnote>

<footnote n="49">49 Ibídem, f. 80 v.</footnote>

<footnote n="50">50 Ibídem, f. 81 r.</footnote>

<footnote n="51">51 Ibídem, f. 90 v.</footnote>

<footnote n="52">52 Ibídem, f. 90 v.</footnote>

<footnote n="53">53 Ibídem, f. 105 v 106 r.</footnote>

<footnote n="54">54 Ibídem, f. 116 r.</footnote>

<footnote n="55">55 Ibídem, f. 123 r.</footnote>

<footnote n="56">56 Ibídem, f. 130 r.</footnote>

<footnote n="57">57 Ibídem, f. 131 r.</footnote>

<footnote n="58">58 Ibídem, f. 131 v.</footnote>

<footnote n="59">59 Ibídem, f. 133 v.</footnote>

<footnote n="60">60 Ibídem, f. 134 r.</footnote>

<footnote n="61">61 Ibídem, f. 137 v.</footnote>

<footnote n="62">62 Ibídem, f. 139 v.</footnote>

<footnote n="63">63 Ibídem, f. 150 r.</footnote>

<footnote n="64">64 Ibídem, f. 169 v.</footnote>

<footnote n="65">65 Ibídem, f. 183 r.</footnote>
<table><thead><tr><th>NOTA.</th><th>PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(66)</td><td>Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Blanes</td><td>1499/06/20.</td></tr><tr><td>(67)</td><td>Cullera</td><td>7 fustes</td><td>Moros</td><td>Desconeguda</td><td>1499/06/21.</td></tr><tr><td>(68)</td><td>Eivissa</td><td>1 balener</td><td>Desconeguts</td><td>Eivissa</td><td>1499/07/04.</td></tr><tr><td>(69)</td><td>Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Guardamar</td><td>1499/12/16.</td></tr><tr><td>(70)</td><td>Cullera</td><td>12 fustes de gàbia</td><td>Moros</td><td>Melilla</td><td>1500/04/01.</td></tr><tr><td>(71)</td><td>Morvedre</td><td>1 fusta i 1 navili</td><td>Desconeguts</td><td>Barcelona</td><td>1500/04/29.</td></tr><tr><td>(72)</td><td>Morvedre</td><td>1 navili</td><td>Francesos</td><td>Cap de Martí</td><td>1500/05/29.</td></tr><tr><td>(73)</td><td>Morvedre</td><td>1 fusta i 1 bergantí</td><td>Desconeguts</td><td>Tortosa</td><td>1500/06/03.</td></tr><tr><td>(74)</td><td>Cullera</td><td>1 barca i 4 galeres</td><td>Genovesos</td><td>Marsella</td><td>1501/02/21.</td></tr><tr><td>(75)</td><td>Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Cullera</td><td>1501/03/06.</td></tr><tr><td>(76)</td><td>Cullera</td><td>6 fustes</td><td>Moros</td><td>Orà i Honein</td><td>1501 sense data.</td></tr><tr><td>(77)</td><td>Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Punta Na Vidala (Dénia)</td><td>1501/04/02.</td></tr><tr><td>(78)</td><td>Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Punta Foradada (Guardamar)</td><td>1501/04/03.</td></tr><tr><td>(79)</td><td>Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Penyes de l'Albir</td><td>1501/05/25.</td></tr><tr><td>(80)</td><td>Cullera</td><td>Nombre indeterminat de fustes</td><td>Moros</td><td>Moraira</td><td>1501/06/19.</td></tr><tr><td>(81)</td><td>Algun lloc de Sicília</td><td>1 bergantí, 13 galeres i Turcs 3 fustes</td><td></td><td>Palerm</td><td>1501/07/28.</td></tr><tr><td>(82)</td><td>Cullera</td><td>6 fustes</td><td>Moros</td><td>Penyes de l'Albir</td><td>1501/08/25.</td></tr><tr><td>(83)</td><td>Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>La Granadella</td><td>1501/12/11.</td></tr><tr><td>(84)</td><td>Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Penyes de l'Albir</td><td>1502/03/10.</td></tr><tr><td>(85)</td><td>Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Cullera</td><td>1502/03/14.</td></tr><tr><td>(86)</td><td>Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Punta Plana (Cap de Martí)</td><td>1502/03/15.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="66">66 Ibídem, f. 187 r.</footnote>

<footnote n="67">67 Ibídem, f. 187 r.</footnote>

<footnote n="68">68 Ibídem, f. 188 v.</footnote>

<footnote n="69">69 Ibídem, f. 197 r.</footnote>

<footnote n="70">70 Ibídem, f. 217 r.</footnote>

<footnote n="71">71 Ibídem, f. 219 r.</footnote>

<footnote n="72">72 Ibídem, f. 221 v.</footnote>

<footnote n="73">73 Ibídem, f. 224 v.</footnote>

<footnote n="74">74 Ibídem, f. 242 v.</footnote>

<footnote n="75">75 Ibídem, f. 243 r.</footnote>

<footnote n="76">76 Ibídem, f. 249 r.</footnote>

<footnote n="77">77 Ibídem, f. 249 v.</footnote>

<footnote n="78">78 Ibídem, f. 249 v.</footnote>

<footnote n="79">79 Ibídem, f. 251 r.</footnote>

<footnote n="80">80 Ibídem, f. 256 r.</footnote>

<footnote n="81">81 Ibídem, f. 263 v.</footnote>

<footnote n="82">82 Ibídem, f. 269 r.</footnote>

<footnote n="83">83 Ibídem, f. 277 v.</footnote>

<footnote n="84">84 Ibídem, f. 283 v.</footnote>

<footnote n="85">85 Ibídem, f. 284 r.</footnote>

<footnote n="86">86 Ibídem, f. 284 v.</footnote>
NOTA. PROCEDÈNCIA.

(87) Cullera

(88) Cullera

(89) Cullera

(90) Cullera

(91) Cullera

(92) Morvedre

(93) Eivissa

(94) Cullera

(95) Cullera

(96) Morvedre

(97) Cullera

(98) Alacant

(99) Cullera

(100) Cullera

(101) Cullera

(102) Cullera

(103) Cullera

(104) Morvedre

(105) Cullera

(106) Cullera

(107) Cullera

(108) Rei Ferran

TIPUS DE VAIXELL.

Nombre indeterminat de fustes i 1 bergantí

6 fustes

6 fustes

1 fusta

12 fustes

3 fustes

4 fustes

2 fustes

2 fustes

2 fustes

1 fusta

3 fustes

4 fustes

1 fusta

11 fustes

Estol de més de 100 fustes

1 fusta

2 fustes

1 fusta

1 galiota

7 fustes

5 galeres i altres grans vaixells

ENEMICS.

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Desconeguts
Desconeguts

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Moros

Desconeguts
Moros

Francesos

LOCALITZACIÓ.

Santa Pola

Guardamar

El Pinatar

Penyes de l'Albir

Màlaga

Borriana

Ciutadel·la

Penyes de l'Albir

Xeraco

La Ràpita

Xàbia

Penyes de l'Albir

Altea

Cap de Martí

Escombreras

Cartagena

Calp

Alfacs

La Granadella

Cap de Cullera

Cartagena-Gandia

Sud de França

1502/04/04.

1502/04/09.

1502/05/12.

1502/05/27.

1502/05/27.

1502/06/02.

1502/06/03.

1502/06/03.

1502/07/15.

1502/09/07.

1503/03/28.

1503/04/10.

1503/04/12.

1503/04/13.

1503/05/18.

1503/05/31.

1503/06/16.

1503/07/19.

1503/07/19.

1503/09/21.

1503/10/07.

1503/10/15.

<footnote n="87">87 Ibídem, f. 287 v.</footnote>

<footnote n="88">88 Ibídem, f. 288 rv.</footnote>

<footnote n="89">89 Ibídem, f. 297 v.</footnote>

<footnote n="90">90 AMV, Lletres Missives, g³-34, f. 1 v.</footnote>

<footnote n="91">91 Ibídem, f. 2 rv.</footnote>

<footnote n="92">92 Ibídem, f. 4 r.</footnote>

<footnote n="93">93 Ibídem, f. 4 v.</footnote>

<footnote n="94">94 Ibídem, f. 5 r.</footnote>

<footnote n="95">95 Ibídem, f. 10 rv.</footnote>

<footnote n="96">96 Ibídem, f. 36 r.</footnote>

<footnote n="97">97 Ibídem, f. 91 v.</footnote>

<footnote n="98">98 Ibídem, f. 110 v.</footnote>

<footnote n="99">99 Ibídem, f. 117 v.</footnote>

<footnote n="100">100 Ibídem, f. 118 r.</footnote>

<footnote n="101">101 Ibídem, f. 131 v.</footnote>

<footnote n="102">102 Ibídem, f. 138 r.</footnote>

<footnote n="103">103 Ibídem, f. 139 v.</footnote>

<footnote n="104">104 Ibídem, f. 150 v.</footnote>

<footnote n="105">105 Ibídem, f. 151 rv.</footnote>

<footnote n="106">106 Ibídem, f. 178 r.</footnote>

<footnote n="107">107 Ibídem, f. 180 v 181 r.</footnote>

<footnote n="108">108 Ibídem, f. 182 v.</footnote>
<table><thead><tr><th>NOTA.</th><th>PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(109)</td><td>Cullera</td><td>Nombre indeterminat de fustes</td><td>Moros</td><td>Cap de Negret (Altea)</td><td>1504/01/02.</td></tr><tr><td>(110)</td><td>Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Teulada</td><td>1504/03/08.</td></tr><tr><td>(111)</td><td>Regent de la Cancelleria</td><td>7 fustes</td><td>Moros</td><td>Desconeguda</td><td>1504/03/26.</td></tr><tr><td>(112)</td><td>Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Moros-turcs</td><td>Mallorca</td><td>1504/05/13.</td></tr><tr><td>(113)</td><td>Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Xàbia</td><td>1504/06/07.</td></tr><tr><td>(114)</td><td>Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Moros</td><td>Cap d'Orpesa</td><td>1504/06/28.</td></tr><tr><td>(115)</td><td>Morvedre</td><td>4 fustes</td><td>Moros</td><td>Castell de Blanes</td><td>1504/07/08.</td></tr><tr><td>(116)</td><td>Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Cap d'Orpesa</td><td>1504/07/31.</td></tr><tr><td>(117)</td><td>Peníscola</td><td>6 fustes</td><td>Moros</td><td>Peníscola-Alcanar</td><td>1504/08/01.</td></tr><tr><td>(118)</td><td>Morvedre</td><td>6 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Tarragona</td><td>1504/08/16.</td></tr><tr><td>(119)</td><td>Morvedre</td><td>9 fustes</td><td>Moros</td><td>Alcossèber-Columbretes</td><td>1504/08/21.</td></tr><tr><td>(120)</td><td>Morvedre</td><td>6 fustes i 1 caire</td><td>Moros</td><td>Barcelona</td><td>1504/08/22.</td></tr><tr><td>(121)</td><td>Eivissa</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Eivissa</td><td>1504/10/04.</td></tr><tr><td>(122)</td><td>Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Turcs</td><td>Màlaga</td><td>1505/02/12.</td></tr><tr><td>(123)</td><td>Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Guardamar</td><td>1505/04/12.</td></tr><tr><td>(124)</td><td>Cullera</td><td>6 fustes i 1 bergantí</td><td>Moros</td><td>Cullera</td><td>1505/05/10.</td></tr><tr><td>(125)</td><td>Cullera</td><td>4 fustes</td><td>Moros</td><td>Dénia</td><td>1505/05/14.</td></tr><tr><td>(126)</td><td>Mallorca</td><td>6 fustes</td><td>Turcs-Moros</td><td>Garraf</td><td>1505/05/22.</td></tr><tr><td>(127)</td><td>Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Moros</td><td>Benicarló</td><td>1505/05/23.</td></tr><tr><td>(128)</td><td>Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Moros</td><td>Grau de Castelló</td><td>1505/05/25.</td></tr><tr><td>(129)</td><td>Cullera</td><td>9 fustes</td><td>Moros</td><td>Oliva</td><td>1505/05/29.</td></tr><tr><td>(130)</td><td>Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Blanes</td><td>1505/06/02.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="109">109 Ibídem, f. 197 v.</footnote>

<footnote n="110">110 Ibídem, f. 205 r.</footnote>

<footnote n="111">111 Ibídem, f. 206 r.</footnote>

<footnote n="112">112 Ibídem, f. 213 v.</footnote>

<footnote n="113">113 Ibídem, f. 223 v.</footnote>

<footnote n="114">114 Ibídem, f. 223 v 224 r.</footnote>

<footnote n="115">115 Ibídem, f. 225 r.</footnote>

<footnote n="116">116 Ibídem, f. 227 r.</footnote>

<footnote n="117">117 Ibídem, f. 227 v.</footnote>

<footnote n="118">118 Ibídem, f. 232 r.</footnote>

<footnote n="119">119 Ibídem, f. 232 v.</footnote>

<footnote n="120">120 Ibídem, f. 233 r.</footnote>

<footnote n="121">121 Ibídem, f. 236 v.</footnote>

<footnote n="122">122 Ibídem, f. 259 r.</footnote>

<footnote n="123">123 Ibídem, f. 263 v.</footnote>

<footnote n="124">124 Ibídem, f. 265 v.</footnote>

<footnote n="125">125 AMV, Lletres Missives, g³-35, f. 3 r.</footnote>

<footnote n="126">126 Ibídem, f. 3 r.</footnote>

<footnote n="127">127 Ibídem, f. 4 r.</footnote>

<footnote n="128">128 Ibídem, f. 4 v.</footnote>

<footnote n="129">129 Ibídem, f. 8 r.</footnote>

<footnote n="130">130 Ibídem, f. 10 r.</footnote>
<table><thead><tr><th>NOTA. PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(131) Alacant</td><td>Estol de grans proporcions</td><td>Moros-Turcs</td><td>Barbaria</td><td>1505/06/03.</td></tr><tr><td>(132) Cullera</td><td>6 fustes</td><td>Moros</td><td>Santa Pola</td><td>1505/06/28.</td></tr><tr><td>(133) Cullera</td><td>3 fustes</td><td>Moros</td><td>Calp</td><td>1505/06/29.</td></tr><tr><td>(134) Morvedre</td><td>26 fustes</td><td>Moros-Turcs</td><td>Orà</td><td>1505/07/09.</td></tr><tr><td>(135) Morvedre</td><td>1 galera, 1 bergantí i 1 fusta</td><td>Moros</td><td>Roses-Cadaqués</td><td>1505/07/16.</td></tr><tr><td>(136) Morvedre</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Borriana-Grau de Morvedre</td><td>1505/07/16.</td></tr><tr><td>(137) Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Cap de Cullera</td><td>1505/07/22.</td></tr><tr><td>(138) Morvedre</td><td>5 fustes</td><td>Moros</td><td>Estany de Nules</td><td>1505/07/27.</td></tr><tr><td>(139) Cullera</td><td>Nombre indeterminat de fustes</td><td>Moros</td><td>Teulada</td><td>1505/07/27.</td></tr><tr><td>(140) Morvedre</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Cap d'Orpesa</td><td>1505/08/06.</td></tr><tr><td>(141) Morvedre</td><td>Nombre indeterminat de fustes</td><td>Moros</td><td>Borriana</td><td>1505/08/19.</td></tr><tr><td>(142) Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Altea</td><td>1505/08/20.</td></tr><tr><td>(143) Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Dénia</td><td>1505/08/21.</td></tr><tr><td>(144) Morvedre</td><td>1 galera</td><td>Desconeguts</td><td>Borriana</td><td>1508/08/21.</td></tr><tr><td>(145) Cullera</td><td>1 balener</td><td>Moros</td><td>Illa de Benidorm</td><td>1508/08/24.</td></tr><tr><td>(146) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Eivissa</td><td>1506/04/02.</td></tr><tr><td>(147) Cullera</td><td>5 fustes</td><td>Moros</td><td>Tagomago</td><td>1506/05/13.</td></tr><tr><td>(148) Cullera</td><td>7 fustes</td><td>Moros</td><td>Cap de Cullera</td><td>1506/06/05.</td></tr><tr><td>(149) Morvedre</td><td>5 fustes</td><td>Moros-Turcs</td><td>Cabrera</td><td>1506/06/08.</td></tr><tr><td>(150) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Desconeguts</td><td>Calp</td><td>1506/06/25.</td></tr><tr><td>(151) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Santa Pola</td><td>1506/08/03.</td></tr><tr><td>(152) Cullera</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Penyes de l'Albir</td><td>1506/08/17.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="131">131 Ibídem, f. 10 r.</footnote>

<footnote n="132">132 Ibídem, f. 21 r.</footnote>

<footnote n="133">133 Ibídem, f. 21 r.</footnote>

<footnote n="134">134 Ibídem, f. 23 r.</footnote>

<footnote n="135">135 Ibídem, f. 27 r.</footnote>

<footnote n="136">136 Ibídem, f. 27 r.</footnote>

<footnote n="137">137 Ibídem, f. 32 r.</footnote>

<footnote n="138">138 Ibídem, f. 36 r.</footnote>

<footnote n="139">139 Ibídem, f. 36 v.</footnote>

<footnote n="140">140 Ibídem, f. 37 v.</footnote>

<footnote n="141">141 Ibídem, f. 42 r.</footnote>

<footnote n="142">142 Ibídem, f. 42 v.</footnote>

<footnote n="143">143 Ibídem, f. 43 r.</footnote>

<footnote n="144">144 Ibídem, f. 43 r.</footnote>

<footnote n="145">145 Ibídem, f. 44 r.</footnote>

<footnote n="146">146 Ibídem, f. 120 v.</footnote>

<footnote n="147">147 Ibídem, f. 135 v.</footnote>

<footnote n="148">148 Ibídem, f. 140 v.</footnote>

<footnote n="149">149 Ibídem, f. 142 v.</footnote>

<footnote n="150">150 Ibídem, f. 149 r.</footnote>

<footnote n="151">151 Ibídem, f. 170 v.</footnote>

<footnote n="152">152 Ibídem, f. 176 r.</footnote>
NOTA. PROCEDÈNCIA.

(153) Morvedre

(154) Cullera

(155) Cullera

(156) Morvedre

(157) Morvedre

(158) Morvedre

(159) Cullera

(160) Cullera

(161) Cullera

(162) Cullera

(163) Cullera

(164) Cullera

(165) Vaixells sevillans
Nombre i tipus indeterminat

(166) Morvedre

(167) Cullera

(168) Morvedre

(169) Mallorca

(170) Morvedre

(171) Eivissa

(172) Morvedre

(173) Eivissa

(174) Morvedre

(175) Cullera

TIPUS DE VAIXELL.

2 fustes

1 fusta

4 fustes

2 fustes

10 fustes

6 fustes

4 fustes

1 fusta

1 fusta

1 fusta

1 fusta

1 fusta

1 fusta

1 fusta

1 fusta

3 fustes

2 fustes de gàbia

2 galions

2 fustes

Nombre i tipus indeterminat

20 fustes

6 fustes

ENEMICS.

Desconeguts

Moros

Moros

Moros

Moros

Desconeugts

Moros

Desconeguts

Desconeguts

Moros

Moros

Moros

Moros

Turcs

Moros

Moros

Moros

Desconeguts
(Colliure)

Desconeguts

Francesos

Desconeguts

Turcs

Moros

LOCALITZACIÓ. DATA.

Tarragona 1506/10/08.

Dénia 1506/10/15.

Calp 1507/01/25.

Benicarló 1507/04/12.

Cabanes 1507/05/22.

Estany de Blanes 1507/07/08.

Xàbia 1507/07/08.

Gola de Cullera 1507/08/17.

Cap de Cullera 1507/08/21.

Dénia-Gandia 1508/01/25.

Penyal d'Ifac 1508/01/26.

Cap de Cullera 1508/03/18.

Nord d'Àfrica 1508/03/30.

Salines de Borriana 1508/11/13.

Calp 1509/04/18.

Mataró 1509/06/30.

Cabrera 1511/05/23.

Cap de Canet
(Colliure) 1511/08/11.

Mallorca 1513/03/08.

Cadaqués 1513/04/06.

Desconeguda 1513/06/02.

Menorca 1513/06/06.

Cap de Martí 1513/06/06.

<footnote n="153">153 Ibídem, f. 189 r.</footnote>

<footnote n="154">154 Ibídem, f. 191 v.</footnote>

<footnote n="155">155 Ibídem, f. 205 v.</footnote>

<footnote n="156">156 Ibídem, f. 218 v.</footnote>

<footnote n="157">157 Ibídem, f. 225 v.</footnote>

<footnote n="158">158 Ibídem, f. 223 v.</footnote>

<footnote n="158">158 Ibídem, f. 223 v.</footnote>

<footnote n="160">160 Ibídem, f. 239 r.</footnote>

<footnote n="161">161 Ibídem, f. 239 r.</footnote>

<footnote n="162">162 Ibídem, f. 259 v.</footnote>

<footnote n="163">163 Ibídem, f. 259 v.</footnote>

<footnote n="164">164 Ibídem, f. 262 v.</footnote>

<footnote n="165">165 Ibídem, f. 266 r.</footnote>

<footnote n="166">166 Ibídem, f. 293 r.</footnote>

<footnote n="167">167 AMV Llletres Missives, g³-37, f. 12 v.</footnote>

<footnote n="168">168 Ibídem, f. 24 v.</footnote>

<footnote n="169">169 Ibídem, f. 107 v.</footnote>

<footnote n="170">170 AMV, Llletres Missives, g³-38, f. 9 r.</footnote>

<footnote n="171">171 Ibídem, f. 91 r.</footnote>

<footnote n="172">172 Ibídem, f. 96 v.</footnote>

<footnote n="173">173 Ibídem, f. 104 r.</footnote>

<footnote n="174">174 Ibídem, f. 104 v.</footnote>

<footnote n="175">175 Ibídem, f. 104 v.</footnote>
<table><thead><tr><th>NOTA. PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(176) Cullera</td><td>6 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Dénia</td><td>1513/06/13.</td></tr><tr><td>(177) Morvedre</td><td>6 fustes</td><td>Moros</td><td>Palamós</td><td>1513/07/07.</td></tr><tr><td>(178) Eivissa</td><td>3 fustes</td><td>Moros</td><td>Andratx</td><td>1514/05/08.</td></tr><tr><td>(179) Cullera</td><td>8 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>La Granadella</td><td>1514/05/11.</td></tr><tr><td>(180) Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Moros</td><td>Tortosa</td><td>1514/05/15.</td></tr><tr><td>(181) Morvedre</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Illes Medes</td><td>1514/05/31.</td></tr><tr><td>(182) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Illa de Benidorm</td><td>1514/06/05.</td></tr><tr><td>(183) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Altea</td><td>1514/06/07.</td></tr><tr><td>(184) Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Moros</td><td>Colliure</td><td>1514/06/15.</td></tr><tr><td>(185) Morvedre</td><td>4 fustes</td><td>Turcs</td><td>Montjuïc</td><td>1514/07/05.</td></tr><tr><td>(186) Morvedre</td><td>2 fustes</td><td>Moros</td><td>Cap de Tortosa</td><td>1514/07/18.</td></tr><tr><td>(187) Cullera</td><td>2 galeres i 3 fustes</td><td>Turcs</td><td>Santa Pola</td><td>1514/07/28.</td></tr><tr><td>(188) Alacant</td><td>7 fustes</td><td>Moros</td><td>Alacant</td><td>1514/08/01.</td></tr><tr><td>(189) Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Barcelona</td><td>1515/04/06.</td></tr><tr><td>(190) Cullera</td><td>40 fustes</td><td>Moros</td><td>Tunis</td><td>1515/04/19.</td></tr><tr><td>(191) Morvedre</td><td>9 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Moraira</td><td>1515/05/04.</td></tr><tr><td>(192) Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Orpesa</td><td>1515/05/26.</td></tr><tr><td>(193) Morvedre</td><td>5 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Cap d'Orpesa</td><td>1515/05/28.</td></tr><tr><td>(194) Cullera</td><td>3 fustes</td><td>Turcs</td><td>Cap de l'Aljub</td><td>1515/06/04.</td></tr><tr><td>(195) Cullera</td><td>3 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Penyes de l'Albir</td><td>1515/06/11.</td></tr><tr><td>(196) Eivissa</td><td>Nombre i tipus indeterminat</td><td>Desconeguts</td><td>Desconeguda</td><td>1515/07/11.</td></tr><tr><td>(197) Morvedre</td><td>Estol pirata</td><td>Pedro</td><td>Agde</td><td>1515/07/23.</td></tr><tr><td>(198) Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Navarro</td><td></td><td></td></tr><tr><td>(199) Culera</td><td>1 fusta</td><td>Desconeguts</td><td>Cap de Tortosa</td><td>1515/09/05.</td></tr><tr><td></td><td></td><td>Francesos</td><td>Moraira</td><td>1516/01/25.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="177">177 Ibídem, f. 115 r.</footnote>

<footnote n="178">178 Ibídem, f. 151 r.</footnote>

<footnote n="179">179 Ibídem, f. 151 rv.</footnote>

<footnote n="180">180 Ibídem, f. 151 v.</footnote>

<footnote n="181">181 Ibídem, f. 152 r.</footnote>

<footnote n="182">182 AMV, Lletres Missives, g³-39, f. 1 r.</footnote>

<footnote n="183">183 Ibídem, f. 1 r.</footnote>

<footnote n="184">184 Ibídem, f. 11 v.</footnote>

<footnote n="185">185 Ibídem, f. 7 r.</footnote>

<footnote n="186">186 Ibídem, f. 10 r.</footnote>

<footnote n="187">187 Ibídem, f. 15 r.</footnote>

<footnote n="188">188 Ibídem, f. 15 v.</footnote>

<footnote n="189">189 Ibídem, f. 85 r.</footnote>

<footnote n="190">190 Ibídem, f. 85 r.</footnote>

<footnote n="191">191 Ibídem, f. 89 v.</footnote>

<footnote n="192">192 Ibídem, f. 93 v.</footnote>

<footnote n="193">193 Ibídem, f. 104 r.</footnote>

<footnote n="194">194 Ibídem, f. 104 v.</footnote>

<footnote n="195">195 Ibídem, f. 105 r.</footnote>

<footnote n="196">196 Ibídem, f. 108 r.</footnote>

<footnote n="197">197 Ibídem, f. 112 r.</footnote>

<footnote n="198">198 Ibídem, f. 125 v 126 r.</footnote>

<footnote n="199">199 Ibídem, f. 150 r.</footnote>
<table><thead><tr><th>NOTA.</th><th>PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(200)</td><td>Morvedre</td><td>2 fustes</td><td>Provençals</td><td>Grau de Marsella</td><td>1516/02/07.</td></tr><tr><td>(201)</td><td>Morvedre</td><td>1 navili i 1 caravel·la</td><td>Desconeguts</td><td>Barcelona-Salou</td><td>1516/02/16.</td></tr><tr><td>(202)</td><td>Cullera</td><td>9 fustes i 10-11 fustes més</td><td>Desconeguts-moros</td><td>Benidorm-Grana-della-Xàbia</td><td>1516/05/11.</td></tr><tr><td>(203)</td><td>Cullera</td><td>20 fustes</td><td>Moros</td><td>Illa Grossa (Cap de Pals)</td><td>1516/05/12.</td></tr><tr><td>(204)</td><td>Cullera</td><td>11 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Cap de Martí</td><td>1516/05/15.</td></tr><tr><td>(205)</td><td>Eivissa</td><td>9 fustes</td><td>Moros</td><td>Formentera</td><td>1516/05/18.</td></tr><tr><td>(206)</td><td>Morvedre</td><td>11-13 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Peníscola</td><td>1516/05/21.</td></tr><tr><td>(207)</td><td>Morvedre</td><td>2 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Torreblanca</td><td>1516/05/25.</td></tr><tr><td>(208)</td><td>Cullera</td><td>13 fustes</td><td>Moros</td><td>La Granadella</td><td>1516/07/21.</td></tr><tr><td>(209)</td><td>Mallorca</td><td>2 galeres i 2 fustes</td><td>Moros</td><td>Illa Dragonera</td><td>1516/07/23.</td></tr><tr><td>(210)</td><td>Morvedre</td><td>4 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Grau de Castelló</td><td>1516/07/23.</td></tr><tr><td>(211)</td><td>Morvedre</td><td>Nombre i tipus indeterminat</td><td>Desconeguts</td><td>Peníscola</td><td>Desconeguda.</td></tr><tr><td>(212)</td><td>Cullera</td><td>7 fustes</td><td>Moros</td><td>Illa Grossa</td><td>1517/04/30.</td></tr><tr><td>(213)</td><td>Cullera</td><td>6 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Cala de Lloret</td><td>1517/05/05.</td></tr><tr><td>(214)</td><td>Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Turcs</td><td>Peníscola</td><td>1517/05/18.</td></tr><tr><td>(215)</td><td>Morvedre</td><td>5 fustes</td><td>Turcs</td><td>Barcelona</td><td>1517/06/24.</td></tr><tr><td>(216)</td><td>Morvedre</td><td>3 fustes</td><td>Moros-Turcs</td><td>Mallorca</td><td>1517/07/06.</td></tr><tr><td>(217)</td><td>Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Cap de Martí</td><td>1517/07/10.</td></tr><tr><td>(218)</td><td>Cullera</td><td>5 fustes</td><td>Desconeguts</td><td>Cap de Moraira-Penyal d'Ifac</td><td>1518/06/15.</td></tr><tr><td>(219)</td><td>Mallorca</td><td>7 fustes</td><td>Moros</td><td>Cala Sant Vicent (Pollença-Alcúdia)</td><td>1518/06/18.</td></tr><tr><td>(220)</td><td>Cullera</td><td>10-12 fustes</td><td>Moros</td><td>Cartagena</td><td>1518/11/20.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="200">200 Ibídem, f. 161 r.</footnote>

<footnote n="201">201 Ibídem, f. 164 r.</footnote>

<footnote n="202">202 AMV, Lletres Missives, g³-40, f. 6 v. 7 r.</footnote>

<footnote n="203">203 AMV, Lletres Missives, g³-39, f. 187 r.</footnote>

<footnote n="204">204 AMV, Lletres Missives, g³-40, f. 4 r.</footnote>

<footnote n="205">205 Ibídem, f. 6 r.</footnote>

<footnote n="206">206 Ibídem, f. 6 rv.</footnote>

<footnote n="207">207 Ibídem, f. 9 v.</footnote>

<footnote n="208">208 Ibídem, f. 29 r.</footnote>

<footnote n="209">209 Ibídem, f. 31 v.</footnote>

<footnote n="210">210 Ibídem, f. 31 v.</footnote>

<footnote n="211">211 Ibídem, f. 39 r.</footnote>

<footnote n="212">212 Ibídem, f. 86 r.</footnote>

<footnote n="213">213 Ibídem, f. 87 v 88 r.</footnote>

<footnote n="214">214 Ibídem, f. 89 v.</footnote>

<footnote n="215">215 Ibídem, f. 101 r.</footnote>

<footnote n="216">216 Ibídem, f. 105 r.</footnote>

<footnote n="217">217 Ibídem, f. 108 v.</footnote>

<footnote n="218">218 AMV, Lletres Missives, g³-41, f. 2 r.</footnote>

<footnote n="219">219 Ibídem, f. 3 v.</footnote>

<footnote n="220">220 Ibídem, f. 51 rv.</footnote>
<table><thead><tr><th>NOTA. PROCEDÈNCIA.</th><th>TIPUS DE VAIXELL.</th><th>ENEMICS.</th><th>LOCALITZACIÓ.</th><th>DATA.</th></tr></thead><tbody><tr><td>(221) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Cap de Martí</td><td>1519/05/27.</td></tr><tr><td>(222) Cullera</td><td>4 fustes</td><td>Moros</td><td>Calp</td><td>1519/05/28.</td></tr><tr><td>(223) Cullera</td><td>11 fustes</td><td>Moros</td><td>Moraira</td><td>1519/06/04.</td></tr><tr><td>(224) Cullera</td><td>13 fustes</td><td>Moros</td><td>Xàbia</td><td>1519/06/07.</td></tr><tr><td>(225) Cullera</td><td>4 fustes i 1 galera</td><td>Turcs</td><td>Eivissa</td><td>1519/06/28.</td></tr><tr><td>(226) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Cap de Sant Antoni</td><td>1519/07/07.</td></tr><tr><td>(227) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Desconeguts</td><td>Penyes de l'Albir</td><td>1519/09/09.</td></tr><tr><td>(228) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Dénia</td><td>1520/03/22.</td></tr><tr><td>(229) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Benidorm</td><td>1520/03/27.</td></tr><tr><td>(230) Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Peníscola</td><td>1520/04/03.</td></tr><tr><td>(231) Cullera</td><td>4 fustes</td><td>Moros</td><td>Cap de Martí</td><td>1520/05/18.</td></tr><tr><td>(232) Morvedre</td><td>4 fustes</td><td>Moros</td><td>Mallorca</td><td>1520/05/30.</td></tr><tr><td>(233) Alacant</td><td>20 fustes</td><td>Moros</td><td>Salines d'Alacant</td><td>1520/06/11.</td></tr><tr><td>(234) Cullera</td><td>Nombre i tipus indeterminat</td><td>Moros</td><td>Benissa</td><td>1520/06/14.</td></tr><tr><td>(235) Eivissa</td><td>Nombre i tipus indeterminat</td><td>Desconeguts</td><td>Desconeguda</td><td>1520/08/16.</td></tr><tr><td>(236) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Desconeguts</td><td>Altea</td><td>1520/08/21.</td></tr><tr><td>(237) Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Orpesa</td><td>1520/08/22.</td></tr><tr><td>(238) Cullera</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Calp</td><td>1520/08/22.</td></tr><tr><td>(239) Cullera</td><td>Nombre i tipus indeterminat</td><td>Moros</td><td>Vila Joiosa</td><td>1520/08/23.</td></tr><tr><td>(240) Cullera</td><td>2 fusta</td><td>Moros</td><td>Vila Joiosa</td><td>1520/08/26.</td></tr><tr><td>(241) Morvedre</td><td>1 fusta</td><td>Moros</td><td>Borriana</td><td>1520/09/03.</td></tr><tr><td>(242) Cullera</td><td>2 fusta</td><td>Moros</td><td>Cap de Martí</td><td>1520/09/07.</td></tr></tbody></table>

<footnote n="221">221 Ibídem, f. 89 r.</footnote>

<footnote n="222">222 Ibídem, f. 89 v.</footnote>

<footnote n="223">223 Ibídem, f. 95 r.</footnote>

<footnote n="224">224 Ibídem, f. 96 v.</footnote>

<footnote n="225">225 Ibídem, f. 105 v.</footnote>

<footnote n="226">226 Ibídem, f. 108 r.</footnote>

<footnote n="227">227 Ibídem, f. 121 r.</footnote>

<footnote n="228">228 Ibídem, f. 151 r.</footnote>

<footnote n="229">229 Ibídem, f. 151 v.</footnote>

<footnote n="230">230 Ibídem, f. 152 r.</footnote>

<footnote n="231">231 Ibídem, f. 156 r.</footnote>

<footnote n="232">232 Ibídem, f. 159 r.</footnote>

<footnote n="233">233 Ibídem, f. 161 v.</footnote>

<footnote n="234">234 Ibídem, f. 168 r.</footnote>

<footnote n="235">235 Ibídem, f. 187 r.</footnote>

<footnote n="236">236 Ibídem, f. 188 v.</footnote>

<footnote n="237">237 Ibídem, f. 190 r.</footnote>

<footnote n="238">238 Ibídem, f. 179 v.</footnote>

<footnote n="239">239 Ibídem, f. 180 r.</footnote>

<footnote n="240">240 Ibídem, f. 190 v.</footnote>

<footnote n="241">241 Ibídem, f. 194 r.</footnote>

<footnote n="242">242 Ibídem, f. 195 r.</footnote>
En aquest marc, els francesos empraren de manera indistinta naus, bergantins, galeres, galeons o caravel·les, aquest dos últims tipus amb un prometedor futur per davant, i de tracció a vela. En definitiva, s'ha de constatar que una important porció dels avisamentes fan referència constantment a vaixells d'aquest tipus, per la qual cosa es pot deduir que es tractava d'enemics cristians. No podem afirmar el mateix d'altres casos que ens parlen de fustes de dimensions més menudes, i que nosaltres hem considerat musulmans perquè s'adapten millor a les possibilitats i necessitats barbaresques.

Per últim, cal fer una breu reflexió sobre els objectius dels pirates i corsaris cristians. Amb aquesta finalitat, és interessant que recordem que els pirates islàmics se sentien més atrets pels assalts i per les incursions a les petites localitats costenques, embarcacions de pescadors o preses facils de les quals es poguessen obtenir captius i, en menor mesura, valuosos béns per a vendre'ls en llurs ports base. Pel que toca a la pirateria genovesa i francesa, aquestes se sentiran més inclinades a actuar de manera molt diferent, puix que incidiran, fonamentalment, sobre els grans ancoratges catalano-aragonesos, Barcelona, València, etc., amb uns objectius més ensolcats cap a la destrucció de navilis que vers l'obtenció de botins. Aquesta actitud no era promoguda per motius aleatoris sinó que més bé responia a fonaments de pes i a raons minuciosament meditades. En aquest sentit, la guerra catalano-aragonesa que es perllongarà durant dècades, per a escatir l'hegemonia marítima sobre el Mediter-rani Occidental i per a controlar els comerços mercants, generarà una autèntica guerra de desgast, en la qual la filosofia dels atacs a ports i altres colps d'efecte d'aquest caire quadraven perfectament. Posteriorment, les esquadres franceses imi-taran aquestes tàctiques.

## IV. BALANÇ FINAL

El període que va entre els anys 1480 i 1520 pot considerar-se com l'època més espectacular en l'Era dels Descobriments, com un moment clau per a la història marítima, tant a nivell dels països que protagonitzaren directament aquella vasta empresa com per als països que hom pot considerar-ne protagonistes passius. El País Valencià i totes les terres de la façana mediterrània peninsular, en el seu conjunt, es van veure sotmesos a la pressió corsària de moltes diverses maneres. Així, doncs, dintre de la panoràmica general de l'estudi de la pirateria a València, l'anàlisi dels albiraments costaners és una de les fonts que més ens pot ajudar a aclarir les línies mestres d'aquest important fenòmen, en una època concreta. Per tant, les notícies d'alerta litoral es constitueixen en una documentació essencial i imprescindible a l'hora d'investigar el problema susdit. Ara bé, açò només és possible si partim de la base de comptar amb un arxiu que ens oferesca tota una sèrie de dades cronològiques de forma suficientment continuada i completa com per a permetre'ns analitzar i esbossar un seguiment temporal de llarga durada. En aquest punt, l'Arxiu Municipal de València compta amb uns fons, des del nostre punt de mira, extraordinaris, que ens serveixen perfectament per a escometre aquesta tasca d'anàlisi amb certes garanties d'èxit. En conseqüència, gràcies als avisaments costanencs som capaços, a nivel estadístic, de tenir una mínima idea del nombre total dels albiraments de
vaixells enemics de la Confederació, durant aquets període tan decisiu. A més a més, coneixerem el tipus d'embarcacions emprades, de quin divers gènere de pirates es tractava, on foren descoberts i per mitjà de quin procediment arribaven les notícies a la capital valentina, sense oblidar, per supost, la data aproximada de la seua localització. Totes aquestes dades són, en certa mesura, suficients per a tenir una visió global del món del cors i endemés són fonamentals per a poder abordar la qüestió amb veritable profunditat. És per tot això que hem considerat digne d'estudi l'anàlisi dels avisos costaners, ja que representen una documentació quelcom més indispensable per a la investigació de la pirateria baixmedieval a la Mediterrània Occidental.

ANDRÉS DÍAZ BORRÁS

Departament de Paleografia

Universitat de València