og Indre Bjergum, *Dosinia lupinus* ved Stensigmose, *Tapes senescens* saa godt som overalt. Man maa derfor antage, at disse Skaller maa være opskyllede i rigelig Mængde paa Stranden langs Eem-Havets Kyster, i alt Fald de vestlige. Men sligt er neppe Tilfældet paa de Steder, hvor disse Arter i Nutiden har deres Nordgrænse. Jeg tvivler meget om, at man paa Stranden langs Hollands og Belgiens ja selv Nordfrankrigs Kyster kan finde Skaller af de nævnte Arter opskyllede i nævneværdigt Antal, endsige da i Mængde. Skulde jeg nævne et Sted, hvor man i Nutiden kan træffe Forhold, der noget minder om dem paa Eem-Havets Strande, vilde jeg pege paa Lidoen ved Venezia. Her træffer man i tilsvarende Antal just disse Arter: *Gastrana fragilis*, *Lucina divaricata*, *Mytilus lineatus*, *Syndesmya ovala*, *Circe minima*, foruden mange af de andre Arter, der ogsaa findes i Eem-Aflejringerne, — men ganske vist tillige en hel Del lusitanske og mediterrane Arter, som endnu ikke er fundne i Eemlagene.

Hvad den uddøde *Tapes senescens* angaar, som jeg oprindelig ansaa for en stor Varietet af *Tapes aureus* og derfor gav Navnet *Tapes aureus* var. *eemiensis*, saa finder man naturligvis ikke denne opskyllet paa nogen Nutids-Strand undtagen i Nærheden af Steder, hvor Eem-Aflejringerne er faststaaende paa en saadan Maade, at Skallerne kan blive udvaskede af dem. Som Eksempel paa saadanne Forekomster kan nævnes Knocke paa Belgiens Kyst, Øen Texel ved Hollands Kyst, Øen Spiekeroog ved Kysten af Øst-Friesland og Kysten ved Stensigmose paa Broager.

## V. Slutning.

Efter at det gennem de nye Undersøgelser er fastslaaet, at i alt Fald de vestlige Eem-Aflejringer tilhører sidste Interglacialtid, staar der nu kun tilbage at omtale Forholdene ved de dislocerede Eem-Aflejringer i Østslesvig og paa den fynske Øgruppe. Siden Hovedværkets Fremkomst i 1908 er der ikke tilvejebragt væsentlig nye Oplysninger. Naar Gottsches Klint ved Stensigmose paa Broager undtages, er der ikke foretaget nye Indsamlinger, saa vort Kendskab til Faunaen paa de fynske Lokaliteter er ikke blevet forøget. Hvad de stratigrafiske Forhold angaar, saa var Ristinge Klint paa Langeland i 1915 Genstand for en Revision udført af Statsgeolog Dr. VICTOR MADSEN og Forf. Der var i Tidens Løb kommet endnu flere dislocerede Flager til Syne, men disses stratigrafiske Forhold gav os fuldt ud Bekræftelse paa Rigtigheden af de Tydninger, der allerede var givne i 1908.

I den lille Afhandling, som Dr. MADSEN publicerede angaaende denne Revision<fnref n="1" />), fremkom han dog med et Par nye Synspunkter. For det første erklærede han sig tilbøjelig til at anse Forstyrrelserne i Ristinge Klint — som forøvrigt i flere andre af vore Klinter (Røgle Klint og Lønstrup Klint f. Eks.) — for at være af tektonisk Natur og ikke, som tidligere antaget, for at være en Virkning af Indlandsisens Tryk. For det andet erklærede han nu, at de Undersøgelser, som han siden 1908, væsentlig støttet paa Stentællinger, havde foretaget af Morænerne paa Fyn og i det sydlige Jylland, og hvis Resultater han haabede snart at kunne offentliggøre, efterhaanden har gjort det klart for ham, at de to Moræner, der i Ristinge Klint ligger over Eem-Aflejringen (og har deltaget i Disloceringen), ikke kan hidrøre fra samme Istid (men maa tilhøre

<footnote n="1">1) VICTOR MADSEN, 1916: Ristinge Klint. Nogle nye lagtagelser. Avec résumé en français. D. G. U. IV. Række, Bd. 1, Nr. 2.</footnote>
de to sidste Istider), og at følgelig Eem-Leret har sin Plads i den første Interglacialtid. — Resultaterne af Dr. MADSENS Stentællinger er imidlertid endnu (1927) ikke offentliggjorte. I Henhold til, hvad jeg tidligere (S. 14 og 24) har sagt om Stentællinger, kan jeg ikke i Almindelighed tillægge disse en saa afgørende Betydning; jeg maa fremdeles holde paa, at den eneste sikre Mulighed for at kunne henføre flere glacigene Aflejringer til to eller flere Istider er ved Hjælp af sikre interglaciale, fossilførende Aflejringer. Jeg har Grund til at tro, at Dr. MADSEN ogsaa er enig med mig heri.

Der bliver da kun den Mulighed tilbage at bestemme Alderen af de østlige Eem-Aflejringer ved Hjælp af de for de vestlige Aflejringer fastslaaede stratigrafiske Forhold, eller med andre Ord: at staa fast ved Faunaens Ensartethed og deraf følgende Samtidighed.

Det er allerede tidligere (S. 29, Note 3) anført, at O. VON LINSTOW i sit store Arbejde. »Die Verbreitung der tertiären und diluvialen Meere in Deutschland« henfører de forskellige Egnes Eem-Aflejringer til vidt forskellige Tidsafsnit, saaledes at Østpreussens regnes for præglaciale, Vestpreussens for tilhørende det ældre Diluvium (I. Interglacial) og Eem-Aflejringerne i Nordhанновер, Slesvig og Holland for tilhørende det yngre Diluvium (II. Interglacialtid, maaske endog Postglacialtid). Han ledes til denne Opfattelse gennem de gængse Anskuelser om de glacigene Aflejringers Stratigrafi og relative Alder. Paa Side 131 udvikler han nærmere, hvorledes den tempererede Fauna gengagne Gange er bleven trængt tilbage af den atter og atter fremrykkende Indlandsis, for — naar denne atter smeltede bort — paany at indtage sin gamle Plads. Teoretisk er der intet at indvende mod en saadan Forestilling, men et stort Spørgsmaal er det, om det virkelig er den samme Totalfauna, der vender tilbage. For dette har v. LINSTOW ikke leveret noget fyldestgørende Bevis. Og jeg tvivler ogsaa meget paa, at et saadant kan leveres; jeg har i det mindste intet Sted truffet to nogenlunde artsrige marine Aflejringer med ganske det samme faunistiske Præg liggende over hinanden paa en saadan Maade, at man kan sige, at det er den samme Fauna, der er vendt tilbage <fnref n="1" />).

Saalænge man derfor ikke i samme Profil kan paavise to paa primært Leje liggende og ved glacigene Aflejringer adskilte Aflejringer med ganske de samme karakteristiske Arter, kan jeg ikke anerkende Berettigelsen af at henføre Aflejringer med udpræget, vel karakteriseret Eem-Fauna til forskellige Tidsafsnit, og jeg maa indtil videre hævde, at Eemlagene er en bestemt, gennemgaaende Horisont i Diluviet.

Det er blevet indvendt, at den Forbindelse, der har været mellem den østlige og den vestlige Del af Eem-Havet, maa have været saa snever, at man ikke kan forklare, hvorledes det østlige Eem-Hav a: den gamle, interglaciale »Østersø«, kan have opnaaet den store Saltholdighed, som nogle af de fundne Mollusker, f. Ex. *Mactra stultorum* (fra Stensigmose, Broager) kræver, og man har deri villet se et Bevis for, at disse to Havomraader i Virkeligheden ikke har haft noget med hinanden at gøre, saa at de meget godt kunde være af vidt forskellig Alder.

Dertil er at bemærke, at Forbindelserne, »Sundene« mellem den østlige og vestlige Del af Eem-Havet, hvilket med andre Ord vil sige de Dalstrøg og Bredninger mellem Bakkeøerne, som nu indtages af de slesvigske og holstenske Hedesletter, ganske vist er meget smalle — tilsammen ud-

<footnote n="1">¹) Paa S. 62–63 er der nævnt Eksempler paa nogle Faunaer, der tilsyneladende er ensartede, men i Virkeligheden har hver sit Særpræg.</footnote>
gør de neppe mere end c. 45 km, hvoraf det største Løb er c. 10 km — og efter Hældningen af Bakkeøernes Overflade at dømme kan disse Sunde næppe anses for at have været synderlig dybe, gennemsnitlig c. 20 m; men hvem siger, at ikke den østlige Del af Eem-Havet paa anden Maade har staaet i videre Forbindelse med Verdenshavet? Vi ved dog, at der i Egnene omkring det hvide Hav findes interglaciale marine Aflejringer mellem den øverste og næstøverste Moræne<fnref n="1" />), og den Mulighed kan vel heller ikke bortvises, at der har været en aaben Forbindelse gennem et interglacialt »Kattegat« og Skager-rak. Ganske vist kender vi her fra Danmark foruden Eem-Aflejringerne kun een marin Aflejring fra sidste Interglacialtid, nemlig de varmere Dele af Skærumhede-Serien<fnref n="2" />), med et faunistisk Præg, der tyder paa en Temperatur, der ikke er slet saa høj som Eem-Havets rimeligvis har været. Fra det øst-lige Danmark kendes ingen marine Dannelser med sikker Eem-Fauna paa primært Leje<fnref n="3" />), men saadanne kan jo være totalt ødelagte af Indlandsisen. Vi har i saa Fald et analogt Tilfælde i de interglaciale Ferskvandsdannel-ser fra sidste Interglacialtid: medens saadanne er tilstede i stort Antal i Jyl-land, synes de ganske at mangle i det østlige Danmark; men det vilde dog være ganske urimeligt deraf at slutte, at de aldrig havde været tilstede dèr.

Derimod kendes Eem-Faunaen paa sekundært Leje fra 2 Lokaliteter paa Sjælland. Den ene Lokalitet, Københavns Frihavn, er allerede omtalt i D. G. U. II. Række. Nr. 17, S. 241. Den anden Lokalitet er beliggende 600 m SØ for Høng i det vestlige Sjælland. Ved en Boring paa Toppen af en 36 m høj Banke tæt SV for Smedjen, der ligger midtvejs mellem Høng og Finderup fandtes i en Dybde af 56 m »et haardt, flintrigt Kalklag«; der ovenpaa fandtes »en Mængde Snegle- og Muslinge Skaller«. Den optagne Boreprøve indeholdt ad-skillige mere eller mindre rullede og slidte Fragmenter (kun yderst faa hele Skaller) af de S. 64—65 nævnte Arter.

Jeg mener derfor at maatte hævde, at de Indvendinger, der er rejste mod Antagelsen af Samtidigheden af de østlige og vestlige Eem-Aflejringers Dannelse, kun vejer lidet mod den Kendsgerning, at vi paa Strækningen Hol-land — det sydlige Danmark — Vest- og Østpreussen har en Række Lokali-teter med interglaciale marine Aflejringer med en artsrig, ensartet, udpræget karakteristisk Fauna, der overalt, hvor de stratigrafiske Forhold er blevne til-fredsstillende opklarede, har vist sig at tilhøre sidste Interglacialtid.

Disse Aflejringer er Eem-Aflejringerne.

København i November 1927.

<footnote n="1">1) Se N. KNIPOWITSCH, 1900: Zer Kenntniss der geologischen Geschichte der Fauna des Weissen und des Murman-Meeres. Verhandlungen d. kais. rus-sischen mineralogischen Gesellsch. zu St. Petersborg. 2. Serie. Bd. 38.</footnote>

<footnote n="2">2) Se A. JESSEN, MILTHERS, NORDMANN, HARTZ og HESSELBO. 1910: En Bo-ring gennem de kvartære Lag ved Skærumhede. With an English Summary of the contents. D. G. U. II. Række, Nr. 25.</footnote>

<footnote n="3">3) Muligvis tilhører de dislocerede interglaciale marine Aflejringer i Møens Klint Eem-Havet, men de mangler de typiske Eem-Mollusker.</footnote>
## Liste

des espèces de mollusques trouvées dans les dépôts d'Eem.

<table><thead><tr><th>Mollusques de la faune eemienne</th><th>La Hollande</th><th>Tender et environs</th><th>Forballum</th><th>Sr. Farup</th><th>Ydre Bjergum</th><th>Mandø Hølade (Plusieurs localités)</th><th>Indre Bjergum</th><th>Stensigmose</th><th>Fionie (Plusieurs localités)</th><th>Æro (Plusieurs localités)</th><th>Ristinge Klint</th><th>La Prusse orientale et occidentale</th></tr></thead><tbody><tr><td colspan="13"><strong>Pelecypoda.</strong></td></tr><tr><td>Anomia patelliformis L.</td><td>×</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Anomia squamula L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Arcinella plicata Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Astarte (elliptica Brown?)</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Axinus flexuosus Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium aculeatum L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium echinatum L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium edule L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium exiguum Gm.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium (fasciatum Mtg.?)</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium (nodosum Turt.?)</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium papillosum Poli.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium paucicostatum Sowb.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cardium tuberculatum L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Circe minima Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Corbula gibba Olivi</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Cyprina islandica L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Donax vittatus D. C.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Dosinia lupinus Poli et var. lincta Pult.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Gastrana fragilis L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Lepton nilidum Turt.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Lucina divaricata L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Lucinopsis undata Penn.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Mactra solida L (elliptica Brown).</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Mactra stultorum L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Mactra subtruncata D. C.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Modiolaria marmorata Forb.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Modiolaria sp.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Montacuta bidentata Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Montacuta ferruginosa Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Mya truncata L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Mytilus edulis L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>M. (Mytilaster) lineatus Gm.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>M. (Mytilaster) cfr. minimus Poli</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>M. (Modiola) modiolus L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Mytilus phaseolinus Phil.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Nucula nitida Sowb.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Nucula nucleus L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Nucula cfr. sulcata Brown</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Ostrea edulis L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Pecten opercularis L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Pecten varius L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr></tbody></table>
<table><thead><tr><th>Mollusques de la faune eemienne</th><th>La Hollande</th><th>Tønder et environs</th><th>Forballum</th><th>Sr. Farup</th><th>Ydre Bjergum</th><th>Mandø Hølade (Plusieurs localités)</th><th>Indre Bjergum</th><th>Stensigmose</th><th>Fionie (Plusieurs localités)</th><th>Ero (Plusieurs localités)</th><th>Ristinge Klint</th><th>La Prusse orientale et occidentale</th></tr></thead><tbody><tr><td>Pholas candida L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>P. (Zirphaea) crispata L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Pholas dactylus L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Psammobia vespertina Chemn.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Saxicava arctica L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Scrobicularia piperata Gm.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Solen ensis L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>S. (Cultellus) pellucidus Penn.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Syndesmya alba Wood.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>S. (Lutricularia) ovata Phil.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Syndesmya prismatica Mtg.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tapes aureus Gm.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tapes decussatus L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tapes pullastra Mtg.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tapes senescens Doederl.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tellina baltica L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tellina donacina L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tellina fabula Gronov</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Tellina tenuis D. C.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Thracia papyracea Poli</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Thracia villosiuscula Macg.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Venus gallina L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>V. (Timoclea) ovata Penn.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td colspan="13"><strong>Gasteropoda.</strong></td></tr><tr><td>Acera bullata Müll.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Aclis Walleri Jeffr.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Actaeon tornatilis L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Aporhaïs pes pelecani L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Bela turricula Mtg.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Bittium reticulatum D. C.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Buccinum undatum L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Cerithiopsis tubercularis Mtg.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Coecum glabrum Mtg.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Cylichna cylindracea Penn.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Eulimella nitidissima Poli</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Fissurella graeca L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Haminea navicula D. C.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Hydrobia ulvae Penn.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Lacuna divaricata Fabr.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Lacuna puteolus Turl.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Litorina litorea L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Litorina obtusata L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Litorina rudis Mat.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Mangelia costata Donov.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Murex erinaceus L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Nassa pygmaea Ström</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Nassa reliculata L.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Natica Alderi Forb.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Natica?</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Odostomia pallida Mtg.</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr><tr><td>Odostomia cfr. rissooides Hanl</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td><td>XX</td></tr></tbody></table>
<table><thead><tr><th>Mollusques de la faune eemienne</th><th>La Hollande</th><th>Tonder et environs</th><th>Forballum</th><th>Sr. Farup</th><th>Ydre Bjergum</th><th>Mandø Holade (Plusieurs localités)</th><th>Indre Bjergum</th><th>Stensigmose</th><th>Fionie (Plusieurs localités)</th><th>Ero (Plusieurs localités)</th><th>Ristinge Klint</th><th>La Prusse orientale et occidentale</th></tr></thead><tbody><tr><td>Odostomia (unidendata Mtg.?)</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Parthenia interstincta Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Parthenia spiralis Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Philine aperta L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Rissoa albella Lovén</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Rissoa inconspicua Alder</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Rissoa interrupta Adams</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Rissoa membranacea Adams</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Rissoa parva D. C.?</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Rissoa violacea Desm.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Rissoa vitrea Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Scalaria communis L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Tectura sp.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Triforis perversa L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Trochus cinerarius L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Trochus magus L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Turbonilla indistincta Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Turbonilla lactea L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Turbonilla rufa Phil.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Turritella terebra L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Utriculus mammillatus Phil.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Utriculus obtusus Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Utriculus strigellus Lovén</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Utriculus truncatulus Brug.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Utriculus umbilicatus Mtg.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td colspan="13" style="text-align: center; font-weight: bold;">Polyplacophora.</td></tr><tr><td>Chiton cinereus L.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr><tr><td>Chiton sp.</td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td><td></td></tr></tbody></table>
Planche I.
Explication de la Planche I.

Tapes senescens Doederlein.

(Tapes aureus Gm. var. eemiensis Nordmann.)

Fig. 1 et 2. *Tapes senescens Doederl.* Pleistocène? Peccioli, Italie.

— 3. (» eemiensis Nordm.). a, vu du côté gauche; b, vu du dos. Dépôts d'Eem. Sondage n° 4 (1925) entre Tønder et Rørkær.

-- 4. » » Dépôts d'Eem. Sondage à l'usine à gaz de Tønder 1900.

— 5. » » Dépôts d'Eem. Alkmaar, Hollande.

— 6. » » Dépôts d'Eem. Haarlem, Hollande.

Toutes les figurations sont faites en grandeur naturelle.

Les originaux des figg. 1 à 3 et 5 à 6 appartiennent aux collections du Danmarks geologiske Undersøgelse; celui de la fig. 4 à celles du Muséum de Minéralogie à Copenhague.
<figure><img src="image_3.png" /></figure>

1

<figure><img src="image_4.png" /></figure>

3a

<figure><img src="image_5.png" /></figure>

3b

<figure><img src="image_6.png" /></figure>

5

<figure><img src="image_7.png" /></figure>

4

<figure><img src="image_8.png" /></figure>

2

<figure><img src="image_9.png" /></figure>

6
Planche II.
Explication de la Planche II.

Tapes senescens Doederlein.

(Tapes aureus Gm. var. eemiensis Nordmann)
et

Tapes aureus Gmelin.

Fig. 1 et 2. (Tapes eemiensis Nordm.). Dépôts d'Eem. Sondage à 1 usine à gaz de Tønder (1900). (D'après HARDER).

— 3. » » a, vu du côté droit; b, vu du dos. Dépôts d'Eem (sable à Tapes). Stensig-mose, Broager, Slesvig oriental.

— 4 et 5. *Tapes senescens Doederl.* Castell'Arquato, Italie.

— 6. *Tapes senescens Doederl.* Pleistocène? Malagrotta près Rome, Italie.

— 7. *Tapes aureus Gm. mut.* rugata. B. D. D. Récent, Méditerranée.

— 8. *Tapes aureus Gm.* Récent, Golfe de Biscaye. (D'après HARDER).

Toutes les figurations sont faites en grandeur naturelle.

Les originaux des figg. 1, 2, 4 et 5 appartiennent aux collections du Muséum de Minéralogie, ceux des figg. 3, 6 et 7 à celles du D. G. U. et celui de la fig. 8 à celles du Muséum de Zoologie à Copenhague.
<figure><img src="image_10.png" /></figure>

1

<figure><img src="image_11.png" /></figure>

7

<figure><img src="image_12.png" /></figure>

4

6

<figure><img src="image_13.png" /></figure>

3b

<figure><img src="image_14.png" /></figure>

3a

<figure><img src="image_15.png" /></figure>

2

<figure><img src="image_16.png" /></figure>

8

<figure><img src="image_17.png" /></figure>

5

<figure><img src="image_18.png" /></figure>
Planche III.
## Explication de la Planche III.

I-V. Sondages faits en 1910 à Mandø Hølade (pp. 14-15).

M₁ et M₂ » » 1900 et 1905 » » (pp. 49 et 57).

Y. B. V. » » 1915 à l'Ouest de Ydre Bjergum (p. 17).

Y. B. Ø. » » 1914 à l'Est » » (pp. 15-16).

I. B. V. } » » 1921 à Indre Bjergum (pp. 45-49).

Sr F. » » 1921 à Søndre Farup (pp. 27-29).

F. » » 1912 à Forballum (p. 15).

Tø₁ et Tø₂» » » 1899 et 1900 à l'usine à gaz de Tønder (nommé »Gasværk« sur la carte p. 35), (p. 9).

1,3,4,7,8 et 9» » » 1925 entre Tønder et Rørkær (v. carte p. 35) (pp. 34-39).

He. » » 1924 à la ferme Hestholm à l'ESE de Tønder (p. 34).

Ho. » » 1910 à Horsbüll } décrits dans: V. NORDMANN, 1913. Boringer gennem marint Diluvium. Medd. Dansk geolog. Forening. Bd. 4.
R. » » 1909 à Rodenäs }

## Signatures:

### Dépôts postglaciaires:

R. = Remblai.

S. M. = Sable mouvant.

Ms. = Marsk (Argile marine vaseuse).

B. A. = Boue argileuse.

S. = Sable marin.

S. T. = Sable marin mêlé avec de la tourbe.

V. N. = Vase marine noire.

T. = Tourbe.

### Dépôts glaciaires et interglaciaires:

A. M. = Argile morainique.

G. F. = Sable glacio-fluviatile.

Gr. F. = Gravier glacio-fluviatile.

S. A. = Sable stratifié fluviatile alternant avec de l'argile stratifiée.

A. G. = Argile grise stratifiée.

S. L. = Sable glacio-fluviatile de Landes.

E. = Argile eemienne (marine).

S. E. = Sable marin eemien.

G. M. = Boue marine (»Gytje«).

A. B. = Argile boueuse marine.

### Dépôt tertiaire:

Mi = Argile micacée.
Planche IV.
## Explication de la Planche IV.

La ligne désignée par des + + + + est la frontière entre le Danemark et l'Allemagne. La ligne noire en plein qui, à partir d'un point à l'ouest de Vejle, traverse le pays vers le sud, indique la ligne d'arrêt principale du front glaciaire au cours de la dernière (3e) glaciation, ligne que suit le terrain principal des moraines marginales. Les parties marquées d'une hachure à l'ouest de cette ligne, sont le pays montueux. les collines insulaires de l'avant-dernière époque glaciaire, et les parties laissees en blanc dans les intervalles sont ou bien les plaines de landes, formées au-devant du front glaciaire à la dernière époque glaciaire, ou bien (le long de la côte occidentale) le Marsk postglaciaire.

La ligne d'arrêt principale constitue également la limite entre les localités occidentales de dépôts eemiens non perturbés, et les localités orientales de dépôts eemiens plus ou moins détruits et disloqués.

Les chiffres renvoient aux localités dont les noms n'ont pu trouver place sur la carte.

### I. Localités le long de la côte orientale et dans l'île d'Ærø.

<table><tr><td>Christiansminde (Aarslev)</td><td>Nº 1</td></tr><tr><td>Habernis</td><td>- 8</td></tr><tr><td>Hostrup Skov</td><td>- 2</td></tr><tr><td>Kegenæs dans l'île d'Als</td><td>- 5</td></tr><tr><td>Mommark dans l'île d'Als</td><td>- 6</td></tr><tr><td>Stensigmose (Broager)</td><td>- 3</td></tr><tr><td>Sønderskov dans l'île d'Als</td><td>- 4</td></tr><tr><td>Trappeskov Klint (île d'Ærø)</td><td>- 7</td></tr></table>

### II. Le long de la côte occidentale.

<table><tr><td>Abterp</td><td>- 17</td></tr><tr><td>Ballum</td><td>- 16</td></tr><tr><td>Ellum</td><td>- 15</td></tr><tr><td>Emmerlev Klev</td><td>- 18</td></tr><tr><td>Forballum</td><td>- 14</td></tr><tr><td>Horsbüll</td><td>- 24</td></tr><tr><td>Indre Bjergum</td><td>- 12</td></tr></table>

<table><tr><td>Klanxbüll</td><td>Nº 23</td></tr><tr><td>Mandø Hølade</td><td>- 10</td></tr><tr><td>Møgeltønder</td><td>- 20</td></tr><tr><td>Rodenäs</td><td>- 22</td></tr><tr><td>Rørkær</td><td>- 19</td></tr><tr><td>Sr Farup</td><td>- 13</td></tr><tr><td>Süderstapel</td><td>- 25</td></tr><tr><td>Ubjerg</td><td>- 21</td></tr><tr><td>Vognsbøl</td><td>- 9</td></tr><tr><td>Ydre Bjergum</td><td>- 11</td></tr></table>

### III. Dans le Holstein.

<table><tr><td>Beldorf</td><td>- 28</td></tr><tr><td>Grünenthal</td><td>- 26</td></tr><tr><td>Lütjenbornholt</td><td>- 27</td></tr></table>

### IV. Côte de la province Oldenbourg.

<table><tr><td>Mellum</td><td>- 29</td></tr><tr><td>Minsener Old Oog</td><td>- 30</td></tr></table>
<figure><img src="image_19.png" /><figcaption>Carte du sud de Jutland, de la province prussienne de Schleswig-Holstein et des régions limitrophes.</figcaption></figure>