Näringsdepartementet

Regeringsbeslut\
I 10

2011-06-22\
N2011/3928/KLS\
Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser\
Studentplan 3\
83140 ÖSTERSUND

# Regleringsbrev för budgetåret 2011 avseende Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser inom utgiftsområde 24 Näringsliv

Riksdagen har beslutat om Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers verksamhet för budgetåret 2011 (prop. 2010/11:1, utg.omr. 24, bet. 2010/11:NU1, rskr. 2010/11:132).

Regeringen beslutar att följande ska gälla under budgetåret 2011 för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

## 1 Mål och återrapporteringskrav

### Utgiftsprognoser

Tillväxtanalys ska redovisa prognoser för 2011 - 2015 vid nedanstående prognostillfällen. Prognoserna ska kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle och i förhållande till budgeten. Prognoserna ska lämnas i informationssystemet Hermes enligt instruktion från Ekonomistyrningsverket.

Prognoserna ska redovisas\
den 23 februari 2011,\
den 5 maj 2011,\
den 1 augusti 2011, och\
den 28 oktober 2011.

### Ekonomisk redovisning

Tillväxtanalys ska redovisa följande:

- Totala kostnader och timmar per organisatorisk enhet.
- Totala kostnader för upphandling.
- Bidragsinkomster från respektive bidragsgivare.

## 3 Uppdrag

### NYA UPPDRAG

### 1. Utvärdering av statligt finansierad företagsrådgivning för företag

I prop. 2009/10:148 ”Företagsutveckling – statliga insatser för finansiering och rådgivning” framhåller regeringen att den rådgivning som staten tillhandahåller bör vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv, ta hänsyn till regionala förutsättningar samt utgå från företagens efterfrågan. För att öka ändamålsenligheten i rådgivningsverksamheten är det önskvärt att utvärdera frågor som: Har offentligt finansierade rådgivningsinsatser avsedd effekt på deltagande (etablerade) företag avseende tillväxt, lönsamhet och överlevnad jämfört med (etablerade) företag som ej deltagit i offentligt finansierade rådgivningsinsatser? Finns det skillnader i effekt mellan olika rådgivningsverktyg?

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska genomföra en sådan utvärdering som beskrivs i prop. 2009/10:148 ”Företagsutveckling – statliga insatser för finansiering och rådgivning”. Rådgivningsinsatser inom de nationella programmen för företagare med utländsk bakgrund och kvinnors företagande samt de rådgivningsinsatser som ALMI Företagspartner AB svarar för bör ingå i utvärderingen. Även rådgivningsinsatser som ingår i branschspecifika nationella satsningar, såsom kulturella och kreativa näringar eller vård och omsorg, kan ingå. Uppdraget kan även komma att omfatta rådgivningsinsatser hos en enskild aktör.

Uppdraget preciseras i dialog med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och kan innehålla flera olika delmoment som avrapporteras i löpande delrapporteringar. Tidpunkt för delrapporteringar fastställs genom överenskommelse med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Uppdraget slutrapporteras senast den 15 november 2013, med en delrapportering den 1 maj 2010, där Tillväxtanalys preciserar hur myndigheten avser att lösa uppdraget.

### 2. Analys av kapitalförsörjningssituationen bland små och medelstora företag

Villkoren för små och medelstora företag är av mycket stor betydelse för näringslivsdynamiken och näringslivets möjligheter att skapa nya arbetstillfällen och tillväxt i ekonomin. Kapitalförsörjningen för små och medelstora företag är en central förutsättning för såväl förnyelsen som kontinuiteten i näringslivet.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska genomföra en analys av små och medelstora företags kapitalförsörjningssituation, som belyser såväl företagens behov/efterfrågan av extern finansiering som det befintliga finansieringsutbudet riktat till små och medelstora företag (struktur, prissättning och kvantiteter). Analysen ska baseras på uppgifter om såväl offentlig som privat företagsfinansiering. Redovisningen ska omfatta en beskrivning av utvecklingen inom området och ge underlag för bedömningar av förekomsten av finansiella gap och behovet av statliga marknadskompletterande insatser motiverade utifrån ett tillväxtperspektiv.

Den statistik som redovisas ska, där så är möjligt, vara uppdelad på kön, branschgrupp, inrikes respektive utrikes födda samt på investeringsskeden. Vidare ska regionala skillnader i företagens kapitalförsörjningssituation redovisas. Rapporteringen ska ske på ett sådant sätt att det är möjligt att göra löpande uppföljningar över tid. Den generella analysen ska kompletteras med en analys specifikt av finansiering av innovationer. Analysen ska innehålla en beskrivning av läget avseende innovationsfinansiering, uppdelat på olika typer av innovationer (produkt-, process-, organisations- och marknadsinnovationer). Uppdraget ska i denna del samordnas med uppdraget om tjänstesektorn och tjänsteinnovation. Särskild vikt ska läggas vid den roll kapitalförsörjningen spelar för en långsiktig positiv strukturomvandling.

Arbetet ska även omfatta en inventering av befintliga uppgifter om riskkapitalmarknaden i Sverige. I den mån dessa uppgifter är svårtillgängliga och lider av kvalitetsbrister ska myndigheten föreslå hur statistiken kan förbättras för att möjliggöra systematiska analyser med hög kvalitet framöver. Arbetet ska genomföras i samråd med Tillväxtverket.

I en delrapportering, som ska lämnas senast den 15 april 2011, ska Tillväxtanalys precisera hur myndigheten avser att lösa uppdraget. Den del av uppdraget som rör inventeringen av uppgifter om riskkapitalmarknaden och förslag på utveckling av riskkapitalstatistiken ska avrapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 september 2011. Uppdraget ska slutredovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 april 2012.

### 3. Kunskapsplattform om reglers effekter för företagande och ekonomisk utveckling

Det finns ett behov av vidare studier av reglers effekter för företagande och ekonomisk utveckling utifrån såväl internationella som svenska förhållanden. En tidigare studie visar att kunskapsluckorna är som störst vad avser reglers och regelbördans effekter på näringslivs- och företagsdynamik (”Regelbörda och ekonomisk utveckling – en forskningsöversikt. Rapport 2010:7”, Tillväxtanalys). Det finns ett behov av vidare studier av såväl internationella som svenska förhållanden avseende sambandet mellan minskad regelbörda och tillväxt.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska inom två månader efter inrapporteringen av uppdraget ”Studie av reglers effekter för företag” (från Tillväxtanalys regleringsbrev för budgetåret 2010 N2009/9578/KLS, N2009/9750/KLS, N2010/4186/MK), tillsammans med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) bestämma inriktning för fortsatt arbete inom området. ”Studie av reglers effekter för företag” (N2009/9578/KLS, N2009/9750/KLS, N2010/4186/MK) ska slutredovisas den 31 december 2010 vilket innebär att detta fortsättningsuppdrag kommer att preciseras under mars månad 2011.

### 4. Fortsatt utvärdering av resurserna som regeringen och myndigheter har lagt på entreprenörskapspolitik och politik för små och medelstora företag

Regeringen har genomfört ett stort antal reformer som syftar till att främja entreprenörskap och etablering och utveckling av små och medelstora företag (SMF) i Sverige. För ytterligare kunskap om hur insatserna kan utvecklas behöver politiken utvärderas med avseende på hur den påverkar uppkomst av nya företag, företagens överlevnadsförmåga, sysselsättningstillväxt m.m.

Uppdrag\
Uppdraget är ett långsiktigt utvärderingsuppdrag för Tillväxtanalys och innefattar att utvärdera delar av den politik som syftar till att främja och stödja såväl entreprenörskap som SMF utifrån svenska förhållanden.Uppdraget kan komma att omfatta utvärdering av ett antal reformer som regeringen har beslutat om. Underlag för utvärderingen kan exempelvis hämtas från IPREG (ett projekt inom Tillväxtanalys som har som huvuduppgift att kartlägga och beräkna kostnaden för de resurser som myndigheterna har lagt på entreprenörskaps- och SMF politik under år 2009 och spegla detta i ett internationellt perspektiv). Även andra kartläggningar kan användas i syfte att identifiera viktiga reformer som är möjliga att utvärdera.

Under 2011 består en del av uppdraget av att utvärdera i vilken utsträckning Sverige implementerat de åtgärder som föreskrivs i EU:s Small Business Act (SBA). Vilka ytterligare insatser, inom ramen för uppdraget och utifrån de kartläggningar som Tillväxtanalys presenterar, som ska utvärderas under 2011 bestäms i dialog med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). De insatser som ska utvärderas bör ha enskilda redovisningstider, som preciseras i dialog med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Uppdraget ska slutrapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) den 31 december 2012.

### 5. Svenska små och medelstora företags IT-användning i förhållande till omvärlden

Sverige rankas högt bland världens länder med avseende på bl.a. generell IT-mognad och utbyggd infrastruktur. Samtidigt visar studier att små företag använder IT i mindre omfattning jämfört med större företag. Bilden av hur små och medelstora företags IT-användning förhåller sig till liknande företag i jämförbara länder är oklar.

Uppdrag\
Det finns ett behov av att få en mer samlad bild av hur svenska små och medelstora företag använder IT i förhållande till motsvarande företag i jämförbara länder.

Analysen bör främst fokusera på den något mer avancerade IT-användningen (e-handel och e-affärer enligt lämplig definition). Jämförelser bör främst göras med avseende på små och medelstora företags IT-användning i förslagsvis Europa och USA. Utgångspunkten för analysen ska vara eventuell förekomst av s.k. marknadsmisslyckanden. Uppdraget genomförs förslagsvis i samband med andra IT-politiska översikter.

Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i en förstudie senast den 30 april 2011 och slutredovisas efter överenskommelse med Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

### 6. Fungerande innovationssystem och kunskap och statistik om tjänster och tjänsteinnovation

Regeringen antog i juli 2010 en strategi för ökad tjänsteinnovation och planerar att lansera en samlad nationell innovationsstrategi. För att kunna utveckla och anpassa politik, strukturer och instrument till förutsättningarna i en kunskaps- och tjänsteekonomi är det nödvändigt att utveckla kunskapen om tjänster och tjänsteföretag, föreslå nya indikatorer som bättre fångar tjänsteinnovation och förändringar i tjänsteproduktivitet samt bidra till diskussionen kring effektiviteten i olika politikåtgärder. Tillväxtanalys har under 2010 på olika sätt bidragit till kunskapsuppbyggnaden kring fungerande innovationssystem och föreslås vidareutveckla detta arbete under det kommande året.

Att mäta produktiviteten och produktivitetstillväxten inom tjänstesektorn är komplicerat och statistiken inom området lämnar mycket att önska. En förklaring till detta är att utvecklingen inom tjänsteproduktionen i hög grad handlar om kvalitetsökningar, vilka generellt är svårare att mäta än rena volymökningar. En annan är att många tjänster fortfarande inte prissätts på marknaden och därför är svåra att hantera statistiskt.

Inom såväl OECD som EU diskuteras utvecklingen av nya indikatorer i denna riktning. I Sverige drivs forskningsprogram inom tjänsteekonomiområdet hos bl.a. Institutet för näringslivsfrågor samt Entreprenörskapsforum. I regleringsbrevet för 2010 fick Tillväxtanalys i uppdrag att analysera tillgängliga indikatorer, behov av utveckling m.m.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska:

1. Vidareutveckla analysen i det fortsatta uppdraget vad gäller nyckelkompetenser för tjänsteinnovation i industri- och tjänsteföretag samt hinder och drivkrafter för tjänsteinnovation i offentlig sektor.
2. Vidareutveckla analysen om behovet av och möjligheterna till nya och utvecklade indikatorer i den kommande Community Innovation Survey (CIS).
3. Vidareutveckla analyser av den roll som internationalisering av tjänster och tjänsteinnovationer har när det gäller globala värdekedjor, innovationsnätverk och innovationssamverkan mellan stora och små företag i och mellan sektorer.
4. Analysera komplexa produktivitetssamband mellan så kallade tjänste- och varuproducerande företag och sektorer och därvid svara på frågan om det finns sätt att mäta och analysera överspillningseffekter vad det gäller produktivitet mellan tjänste- och varuproducerande företag.

Tillväxtanalys ska i sitt arbete samråda med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och andra relevanta aktörer.

Uppdraget i punkt 1 ska avrapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 juni 2011. Uppdraget i punkt 2 ska rapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) på så sätt att det kan användas för inspel till Community Innovation Survey (CIS) under våren 2011. Närmare datum för redovisningen i denna del fastställs i dialog med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Uppdrag i punkt 3 och 4 ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2011. Delrapportering gällande lägesrapport och genomförande för samtliga deluppdrag ska vara Regeringskansliet (Näringsdepartementet) tillhanda senast den 1 mars 2011.

### 7. Analys av utvecklingen i och inom landets olika regioner

Näringslivs- och samhällsutvecklingen skiljer sig åt inom landet. För att få en hållbar tillväxt i hela landet och för att alla delar av landet ska bidra till en hållbar utveckling behövs därför kunskap om utvecklingen på regional nivå.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska:

1. Beskriva, analysera och redovisa den regionala utvecklingen i Sverige med fokus på ekonomi, arbetsmarknad och befolkning. I detta ingår att långsiktigt tillhandahålla en databas med regionala indikatorer som kontinuerligt utvecklas och uppdateras. Indikatorerna för hållbar utveckling i Sverige ska beaktas i arbetet. I uppdraget ingår även att, efter dialog med Regeringskansliet (Näringsdepartementet), redovisa fördjupade analyser inom lämpliga områden. Tillväxtanalys ska göra analyser beträffande sårbara regioner med avseende på näringsensidighet och stor dominans av ett fåtal arbetsgivare.
2. Genom relevanta indikatorer och andra faktaunderlag redovisa utvecklingen och omfattningen av inomregionala skillnader i funktionella analysregioner (FA-regioner) vad gäller såväl landsbygder som städer.
3. Redovisa utvecklingen i landets gles- och landsbygder, bl.a. avseende dess betydelse för en hållbar nationell tillväxt samt, en beskrivning av befolkningsutveckling, tillgänglighet till kommersiell och offentlig service, infrastruktur, möjligheter till arbete och kompetensutveckling samt förutsättningar för företagande.
4. Genom relevanta indikatorer redovisa utvecklingen och omfattningen av inomregionala skillnader i funktionella analysregioner (FA-regioner) samt städers betydelse för hållbar nationell tillväxt.
5. Analysera hur olika typer av städer på bästa sätt kan bidra till landets hållbara tillväxt. Uppdraget ska ta sin utgångspunkt i de ömsesidiga beroendeförhållanden som finns mellan tätorter och gles- och landsbygder. Dessa beroendeförhållanden ska kartläggas och analyseras. I analysen ska möjligheter att stärka länkarna mellan tätorter och gles- och landsbygder identifieras. Med grund i befintligt analysmaterial i Sverige såväl som inom Norden, EU och exempelvis OECD, liksom exempel på hur frågan hanteras i jämförbara länders regionala tillväxtpolitik, ska underlag för hur stadsdimensionen kan utvecklas inom den regionala tillväxtpolitiken tas fram.

Uppdraget ska genomföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet och Arbetsmarknadsdepartementet), i relevanta delar tas fram i dialog med länen och löpande redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementetmed kopia till Arbetsmarknadsdepartementet) samt redovisas i en slutrapport till Regeringskansliet (Näringsdepartementet med kopia till Arbetsmarknadsdepartementet) senast den 15 december 2011.

Resultaten ska även spridas till berörda parter på regional och nationell nivå, såväl skriftligt som genom seminarium.

### 8. Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 och nordisk arbetsgrupp för landsbygdsutveckling

Uppdrag\
Tillväxtanalys har en analytiskt stödjande och samordnande funktion till Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Detta gäller även i relation till det analysarbete som bedrivs i samband med genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Tillväxtanalys ska dessutom bistå Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i arbetet med att leda en nordisk arbetsgrupp för landsbygdsutveckling genom att aktivt delta i och bistå med kunskaper och underlag till arbetsgruppens verksamhet.

### 9. Förslag till hur lärandet inom den regionala tillväxtpolitiken kan utvecklas

Den regionala tillväxtpolitiken ska i högre grad grundas på erfarenheter, kunskaper och resultat från genomförda insatser som finansieras av olika aktörer. Lärandet ska främjas i framtagande och genomförandet av strategier, program, insatser och projekt. Lärande ska också bidra till att utveckla samverkansprocesser, metoder och arbetssätt. Ett stort antal aktörer på såväl lokal, regional som nationell samt EU-nivå är en del av lärandet. I syfte att stärka lärandet har regionala självstyrelseorgan, samverkansorgan och i förekommande fall länsstyrelser, fått i uppdrag av regeringen att, i enlighet med Tillväxtverkets riktlinjer, upprätta en plan för uppföljning, utvärdering, analys och lärande (lärandeplan) av det regionala tillväxtarbetet i länet.

EU:s strukturfondsprogram ska bland annat bidra till en kunskapsdriven hållbar regional tillväxt-och sysselsättningspolitik. Inom ramen för strukturfondsprogrammen har fokus på utvärdering och resultat förstärkts ytterligare under perioden 2007–2013. Inom ramen för genomförandet av regionalfonds- och socialfondsprogrammen 2007–2013 ägnas relativt stora resurser åt följeforskning, inte minst för det nationella strukturfondsprogrammet (ESF). Insatserna, projekten och programmen, ska undan för undan utvärderas, erfarenheter återföras och kunskaper skapas hos aktörer på regional, nationell och EU-nivå. Utvärdering för lärande är med andra ord fundamentet för att strukturfonderna ska kunna ge ett beständigt bidrag till en hållbar regional tillväxt.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska:

1. Analysera hur lärandet inom den regionala tillväxtpolitiken (inklusive länens lärandeplaner och följeforskningen) kan utvecklas.
2. Studera resultaten av den följeforskningsmetod som används inom det nationella strukturfondsprogrammet och de regionala strukturfondsprogrammen.
3. Göra en analys av de s.k. lärandeplaner som länen har fått i uppdrag av regeringen att ta fram.

Hur kan ändamålsenliga system och modeller för att insamla och systematisera erfarenheter, kunskaper och resultat utvecklas? En viktig fråga är dessutom hur en vidare krets av aktörer kan få del av lärandet.

Uppdraget ska ta till vara de erfarenheter som drogs i det uppdrag som Institutet för tillväxtpolitiska studier fick i regleringsbrevet för 2008 om att utveckla metoder för att utvärdera den regionala tillväxtpolitiken utifrån ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt perspektiv, med fokus på effekter och måluppfyllelse (N2007/10115/SAM, N2007/10294/SAM).

Arbetet ska genomföras efter samråd med Tillväxtverket och Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och löpande redovisas vid tidpunkter som fastställas i samråd med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) samt redovisas i en slutrapport senast den 15 december 2012.

### 10. Analys av förutsättningarna för miljödriven näringslivsutveckling nationellt och regionalt

Det finns behov av ett utökat underlag som kan användas för att följa upp och utveckla olika former av främjandeinsatser (på både utbuds- och efterfrågesidan) inommiljödriven näringslivsutveckling (inklusive miljöteknik) nationellt, regionalt och lokalt samt ur ett livscykelperspektiv.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska:

1. Göra en sammanställning av nationell och internationell forskning som är inriktad på att undersöka förutsättningar för och effekter av offentliga insatser för att främja miljödriven näringslivsutveckling. Desutom ska en sammananställning göras avseende kvalitativa och kvantitativa indikatorer som används för att följa upp offentliga insatser för att främja miljödriven näringslivsutveckling. Generella slutsatser som kan dras från ovanstående studier ska lyftas fram.
2. Analysera internationella insatser som bedöms särskilt intressanta ur ett svenskt policyperspektiv. Om myndigheten bedömer det relevant ska dessa insatser undersökas djupare i form av någon eller några fördjupade fallstudier.
3. Göra en sammanställning och analys av befintliga utvärderingar. Myndigheten ska dessutom, efter samråd med Regeringskansliet (Näringsdepartementet och Miljödepartementet), göra en utvärdering av ett urval av offentliga insatser för att främja miljödriven näringslivsutveckling inom olika politikområden.
4. Analysera såväl strukturella som funktionella förutsättningar för miljödriven näringslivsutveckling inom alla branscher i Sverige och i dess olika regioner, med fokus på små- och medelstora företag.

Uppdraget ska genomföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet), och redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 april 2011 avseende punkten 1 och senast den 28 februari 2012 i en slutrapport. Punkterna 2–4 får redovisas i separata delrapporter vid tidpunkter som fastställas i samråd med Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

### 11. Statistik om miljötekniksektorn

Utmaningarna inom miljö- och klimatområdet kan både skapa betydande möjligheter till nya jobb och ökad export av svensk miljöteknik. Det finns därför behov av utvecklad kunskap om och statistik över utvecklingen inom den svenska miljötekniksektorn.

Ny grön teknik efterfrågas i allt högre grad bl. a. när energi- och transportsystem ställs om för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Under de senaste åren har det genomförts flera satsningar från regeringens sida, för att främja och stödja utvecklingen av svensk miljöteknik. Sveriges miljöteknikråd, Swentec, har under de senaste åren haft i uppdrag att årligen ta fram och analysera relevant statistik inom den svenska miljötekniksektorn, tillsammans med Statistiska centralbyrån. Swentecs kommittéuppdrag löper ut den 31 december 2010. Behov av fortsatt och vidareutvecklad statistik över miljötekniksektorns utveckling föreligger, som underlag för regeringens fortsatta åtgärder och satsningar inom området.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska förvalta den statistik över den svenska miljötekniksektorn som tidigare tagits fram av Sveriges miljöteknikråd, Swentec. Tillväxtanalys ska vidare uppskatta kostnaden för och lämna förslag på hur innehåll i och utformning av årliga sammanställningar av statistik över miljötekniksektorns utveckling lämpligen kan utvecklas och organiseras under de närmaste åren. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 1 mars 2011.

### 12. Projektplan växande företag

Den vetenskapliga litteraturen ger teoretiska och empiriska stöd för att tillväxtföretag spelar en central roll för näringslivsdynamiken och därmed för dess påverkan på produktivitet, sysselsättning och ekonomisk tillväxt. OECD använder bland annat förekomst av tillväxtföretagande som en av de mest centrala indikatorerna för att spegla värdeskapande entreprenörskap.

Det finns behov av att vidareutveckla begrepp och definitioner gällande tillväxtföretag. Ofta definieras tillväxtföretag som företag som under en kort period (3 år är en vanligt förekommande period) växer snabbt. Vissa definitioner exkluderar företag med mindre än 10 anställda (OECD-defintionen), andra definitioner tenderar också att inte beakta mindre företags tillväxtprocesser (Birch-index).

Det behövs mer kunskap om hur företagstillväxt på längre sikt ser ut samt definitioner som beaktar mindre företags tillväxtmönster.

Syftet med uppdraget är att öka kunskapen om hur och varför företag växer. I sin förlängning och inom ramen för framtida uppdrag behövs uppföljande studier om varför vissa företag växer, vad det får för betydelse för ekonomisk utveckling samt vad det finns för (närings)politiska verktyg som kan främja och stimulera förekomsten av tillväxtföretagande. Kunskap om hur företags tillväxtmönster ser ut under längre tidsperioder är begränsad. Företag växer sällan kontinuerligt och linjärt under en längre tid. Longitudinella studier över längre tidsperioder kan öka kunskapen om hur företag växer och utvecklas.

Uppdrag\
Tillväxtanalys ska:

1. Göra en genomgång av befintliga mått och definitioner av tillväxtföretag. I anslutning till denna genomgång ska befintliga måtts brister och förtjänster lyftas fram.
2. Diskutera och komma fram till olika lämpliga definitioner på tillväxtföretag. Mått som även beaktar mindre företags tillväxtprocesser bör diskuteras och föreslås. Flera alternativa tillväxtmått än absolut eller relativ tillväxt av anställda bör användas.

Övriga frågor som kan belysas om myndigheten finner det motiverat\
En åtskillnad av tillväxtföretag som växer på lokala, nationella och internationella marknader kan göras. Platsspecifika förutsättningars betydelse för företagens tillväxtprocess kan analyseras.

Följande frågor kan beaktas: Hur ser tillväxtföretagens tillväxtprocess ut? I vilken utsträckning växer de organiskt eller genom uppköp och fusioner?

En analys av tillväxtföretag som upphöra att existera kan göras. I vilken utsträckning blir de uppköpta, läggs ned eller går i konkurs. En viktig fråga i anslutning till detta kan vara om de uppköpande företagen är svenska eller utländska.

Hur skiljer sig förekomst av tillväxtföretagande åt beroende på bransch, region och kunskapsintensitet eller andra relevanta bakgrundsvariabler?

Tillväxtanalys ska i sitt arbete samråda med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och andra relevanta aktörer. Delrapportering gällande lägesrapport och genomförande av uppdraget ska vara Näringsdepartementet tillhanda senast den 15 mars 2011, en avrapportering vad avser punkt 1 och 2 ovan ska göras senast den 30 juni 2011 och eventuellt övriga delar uppdraget ska avrapporteras senast den 31 december 2011.

Uppdragen 1–12 kan enligt särskild överenskommelse mellan företrädare för Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och myndigheten rapporteras vid annan tidpunkt än vad som här angivits.

### ÄNDRING AV BEFINTLIGA UPPDRAG

Tillväxtanalys fick i regleringsbrevet för 2009 i uppdrag att utvärdera ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning. Med ändring av vad som angavs i det regleringsbrevet ska uppdraget ha följande lydelse:

4. Utvärdering av ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättningBakgrund\
   I syfte att åtgärda kartlagda brister i kapitalförsörjningen för nya och växande små och medelstora företag kommer inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen insatser för att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande företag att genomföras under perioden 2009–2014. En utvärdering av ovan nämnda insatser behöver genomföras som underlag för lärandet och utformning av eventuella framtida insatser av liknande slag. En metod för utvärdering av insatserna behöver därför utarbetas.Uppdrag\
   Uppdraget innefattar två huvudsakliga moment.Utvärderingsmetoden och forskningssammanställningen ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 mars 2010. Övriga delrapporter ska redovisas senast den 15 november 2011 (inklusive eventuella fallstudier) samt senast den 15 oktober 2013. En slutrapport ska redovisas senast den 15 oktober 2015. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Tillväxtverket.Tillväxtanalys fick i regleringsbrevet för 2010 i uppdrag att utveckla en mikrodatabas för tillväxtpolitiska insatser i enskilda företag. Med ändring av vad som angavs i det regleringsbrevet ska uppdraget ha följande lydelse:

5. Tillväxtanalys ska utvärdera insatser för att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande företag inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning och vara en del av lärandet. Utvärderingen ska genomföras i förhållande till uppsatta mål. Uppdraget ska komplettera de utvärderingsinsatser som kommer att genomföras på projekt- och programnivå. Myndigheten ska utarbeta en metod som kan användas för att utvärdera insatserna. Uppdraget ska genomföras i överensstämmelse med EU-kommissionens riktlinjer för löpande utvärdering och internationella kunskaper ska inhämtas i arbetet.

6. Tillväxtanalys ska göra en sammanställning av internationell empirisk forskning som är inriktad på att undersöka effekter av liknande insatser. Generella slutsatser som kan dras från dessa studier ska lyftas fram. Internationella insatser som därvidlag bedöms särskilt intressanta ur ett svenskt policyperspektiv ska, om myndigheten bedömer det relevant, undersökas djupare i form av någon eller några fördjupade fallstudier.

7. Utveckla en mikrodatabas för tillväxtpolitiska insatser i enskilda företag\
   Regeringen har behov av att utvärdera och analysera tillväxtpolitiska åtgärder för att säkerställa att anslagna resurser används på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Tillväxtanalys har enligt sin instruktion ett antal generella uppdrag om utvärdering som förutsätter en god uppföljning hos berörda aktörer. Mikrodata är nödvändigt för att myndigheten skall kunna fullfölja uppdraget att utvärdera och analysera tillväxtpolitiska åtgärder.Myndigheten har vidare en uppgift att samla in data om statens bidrag och subventioner till näringslivet, eftersom Sverige har skyldighet att rapportera uppgifter om utbetalat stöd till EU och till WTO.Myndigheterna är ålagda enligt 22 § förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet, att lämna uppgifter för uppföljning av befintliga stöd. Enligt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers föreskrifter om uppgifter för uppföljning av statligt stöd till näringslivet (MTFS 2009:3), ska uppgifter lämnas så att det går att identifiera varje stödmottagare och avläsa hur stort stödet varit under året till varje stödmottagare av varje stödform som förekommit (mikrodata).När det gäller arbetet med rapportering av stöd till EU och WTO finns anledning att följa upp om nuvarande rutiner är ändamålsenliga och tillräckligt effektiva. En ytterligare aspekt vad beträffar tillgången till mikrodata rör möjligheterna att stärka kontrollen av svensk tillämpning av s.k. försumbart stöd genom inrättandet av ett nationellt register. Nuvarande tillämpning av dessa bestämmelser bygger på kontroll via de företag som ansöker om stöd.Uppdrag\
   Tillväxtanalys ska utveckla en mikrodatabas över de statliga stöd till näringslivet som myndigheter, statliga bolag och stiftelser lämnar. Databasen ska dels kunna användas för Sveriges rapportering till EU och WTO, dels användas som underlag för nationella utvärderingar av tillväxtpolitiska insatser för enskilda företag.I uppdraget ingår en harmoniserad uppföljning av de statliga stöden. En översyn behöver därmed göras över innehållet i befintliga instruktioner och mallar för rapportering så att t.ex. skevheter inte uppstår på den aggregerade nivån. Tydliga definitioner på vad som avses med väsentliga begrepp, t.ex. nya företag och såddfinansiering, behöver utvecklas.Arbetet ska ske i samverkan med berörda aktörer för att säkerställa en effektiv datainhämtningsprocess samt en återkoppling av resultatet för att utveckla de stödgivande myndigheternas, bolagens och stiftelsernas arbete.Med utgångspunkt bl.a. från de krav som följer av Sveriges åtaganden att redovisa stöd i enlighet med EG:s statsstödsregler och WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder ska förslag också lämnas som syftar till att myndigheternas avrapporterade uppgifter är kvalitetssäkrade och att rutinerna kring rapporteringen är resurseffektiv i alla led.Mot bakgrund av de förslag om rapporteringens framtida utformning enligt ovan ska myndigheten även belysa förutsättningarna för att etablera ett nationellt register för svensk tillämpning av EU-kommissionens bestämmelser om stöd av mindre betydelse, s.k. försumbart stöd.Uppdraget ska utföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Fortskridandet av den del av uppdraget som rör Sveriges rapportering till EU ska delrapporteras senast den 28 februari 20011. Tidpunkt för slutredovisning av uppdraget fastställs genom överenskommelse med Regeringskansliet (Näringsdepartementet).Tillväxtanalys fick i regleringsbrevet för 2010 i uppdrag att följa upp stödformen reginal nedsättning av socialavgifter. Med ändring av vad som angavs i det regleringsbrevet ska uppdraget ha följande lydelse:

8. Metod för uppföljning av regional nedsättning av socialavgifterRegional nedsättning av socialavgifter har använts i Sverige som regional stödform sedan 1983. Stödets inriktning vad gäller branscher, geografi och storlek har varierat över tid. Syftet med stödet är att stimulera småföretagandet samt bidra till en god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna. Riksrevisionen har under 2008 granskat bl.a. den regionala nedsättningen av socialavgifter. Sänkta socialavgifter – för vem och till vilket pris? (RiR 2008:16). Riksrevisionen har med hjälp av Institutet för arbetsmarknadspolitiska utvärderingar (IFAU) granskat om den regionala nedsättningen av egenavgifter och arbetsgivaravgifter för företag i stödområde A är ett effektivt medel för att öka sysselsättningen. Riksrevisionen samlade bedömning är att den regionala nedsättningen inte gett några sysselsättningseffekter, inte heller lett till någon förändring av servicen samt inte påverkat företagandet i nämnvärd omfattning. Riksrevisionen rekommenderar regeringen att föreslå riksdagen att nedsättningen avvecklas. Regeringen har i budgetpropositionen för 2010 (prop. 2009/10:1, utgiftsområde 19) uttryckt att nedsättningen är viktig för företagen men att det finns anledning att söka bättre metoder att utvärdera stödformen.Uppdrag\
   Tillväxtanalys ska följa upp stödformen regional nedsättning av socialavgifter. Uppföljningen ska komplettera den utvärdering som Riksrevisionen genomförde 2008 (RiR 2008:16). Undersökningen som Institutet för arbetsmarknadspolitiska utvärderingar gjorde, på uppdrag av Riksrevisionen, har huvudfokus på frågan om nedsättningen gett några sysselsättningseffekter. Då syftet för stödformen är att stimulera företagandet och bidra till en god service anser regeringen att utvärderingen bör kompletteras med andra faktorer än enbart sysselsättningseffekter och dessutom explicit kontrollera för regionala skillnader. Det finns vidare anledning att göra jämförelser med studier i andra länder av denna typ av stöd för att analysera hur denna typ av stöd kan utformas för att ge optimalt resultat. Erfarenheterna och slutsatserna som har framkommit i uppdraget för 2010 på detta område ska ligga till grund för arbetet. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 juni 2011.Tillväxtanalys fick i regleringsbrevet för 2010 i uppdrag att göra en analys av kommunernas och regionernas roll i det hållbara tillväxtarbetet. Med ändring av vad som angavs i det regleringsbrevet ska uppdraget ha följande lydelse:

9. Analys av kommunernas och regionernas roll i det hållbara tillväxtarbetetUppdrag\
   Tillväxtanalys ska analysera kommunernas och regionernas bidrag till det hållbara tillväxtarbetet. Kommuner och regioner svarar för en betydande del av de tillväxtinriktade insatserna. Det finns därför behov av att utveckla kunskap om hur olika kommunala och regionala aktörer agerar inom tillväxtområdet, vilka resurser det handlar om samt hur aktörerna – statliga, regionala och kommunala – samverkar med varandra.Aktörer på regional nivå behöver i ökad utsträckning ha en internationell utblick för att söka både samarbete och kunskap i arbetet med att skapa konkurrenskraftiga regioner. Tillväxtanalys ska beskriva hur regioner arbetar med att stärka sin internationella referensram för det regionala tillväxtarbetet. Det handlar om att synliggöra behov och möjliga effekter av att ha en ökad internationell utblick i både utformningen och genomförandet av det strategiska regionala tillväxtarbetet. Ingående delar i den internationella referensramen kan exempelvis avse internationell utblick, omvärldsanalys, internationell samverkan och erfarenhetsutbyte.Analysen ska identifiera både exempel och eventuella utvecklingsbehov (exempelvis avseende kunskap och kompetens om internationalisering samt integration och mångfald) på regional och nationell nivå avseende en stärkt internationell referensram för det regionala tillväxtarbetet.Uppdraget ska genomföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den31 maj 2011.

### ÖVRIGA UPPDRAG

### Regelförenkling

Regeringens övergripande mål med förenklingsarbetet är att åstakomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta och en viktig drivkraft i arbetet ingår målet att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med 25 procent till 2012 jämfört med 2006. Tillväxtanalys ska därför inom sitt ansvarsområde samverka med Tillväxtverket och bidra till regeringens förenklingsarbete efter sina förutsättningar samt bistå Tillväxtverket avseende mätningarna av företagens administrativa kostnader med en uppdatering av förändringarna i regelverken för 2010. Tidpunkt för redovisning av underlag ska fastställas genom överenskommelse mellan Tillväxtverket och Tillväxtanalys.

### UPPDRAG LÄMNADE I REGLERINGSBREVET FÖR 2009

| | | |
| --- | --- | --- |
| Uppdrag | Lämnat | Redovisas senast |
| 4. Utvärdering av ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning | 26 mars 2009 | Se ovan under rubriken "Ändring av befintliga uppdrag". |
| 9. Övertagande av uppdrag från Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS). S2008/10485/HS (delvis) Följa prisutvecklingen på läkemedelsmarknaden med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden | 26 mars 2009 (bilaga 1) | Slutrapport: 31 december 2011 |

### UPPDRAG LÄMNADE I REGLERINGSBREVET FÖR 2010

| | | |
| --- | --- | --- |
| Uppdrag | Lämnat | Redovisas senast |
| 1. Utveckla en mikrodatabas för tillväxtpolitiska insatser i enskilda företag | 21 december 2009 | Se ovan under rubriken "Ändring av befintliga uppdrag". |
| 4. Analys av kommunernas och regionernas roll i det hållbara tillväxtarbetet | 21 december 2009 | Se ovan under rubriken "Ändring av befintliga uppdrag." |
| 7. Utvärdering av regionala serviceprogram | 21 december 2009 | 1 april 2014 |

### UPPDRAG LÄMNADE I SÄRSKILDA REGERINGSBESLUT

| | | |
| --- | --- | --- |
| Uppdrag | Lämnat | Redovisas senast |
| Följa utvecklingen avseende mångfald och entreprenörskap i vård och omsorg | 10 december 2009 | Delrapport: 19 maj 2010 Delrapport: 19 maj 2011 Delrapport: 19 maj 2012 Slutrapport: 3 december 2012 |
| Myndighetssamverkan inom kompetensförsörjningsområdet | 25 mars 2010 | Delrapport: 30 september 2011 Delrapport: 2 maj 2012 |
| Följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden | 10 juni 2010 | Delrapport: 31 december 2011 Slutrapport: 31 december 2012 |

# FINANSIERING

## 4 Anslag

## 4.1 Tilldelade anslag/anslagsposter (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

### 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser | 78 748 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (ram) | 78 748 |

## 4.2 Äldre anslag/anslagsposter som disponeras (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

### Budgetår 2010

### 1:26 Avvecklingsanslag för Nutek, ITPS och Glesbygdsverket (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Utredningen för avveckling av ITPS, Glesbygdsverket och Nutek | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Avvecklingskostnader för ITPS, Glesbygdsverket och Nutek (ram) | 0 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Kammarkollegiet | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Avvecklingskostnader för ITPS, Glesbygdsverket och Nutek (ram) | 0 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Regeringskansliet/Näringsdepartementet | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.3 | Förvaltningskostnader för Utredningen för avveckling av ITPS, Glesbygdsverket och Nutek (ram) | 0 |

Villkor för anslag 1:26

###### ap.1 Avvecklingskostnader för ITPS, Glesbygdsverket och Nutek

Anslagsposten får även användas för engångspremie till Statens pensionsverk för den person som i dag erhåller pensionsersättning.

Utredningen för avveckling av ITPS, Glesbygdsverket och Nutek (N 2008:13) undantas för räkenskapsåren 2010 och 2011 från kravet, att utgifter för egen verksamhet ska avräknas mot anslag det budgetår till vilket kostnaden hänför sig, som finns i 16 § anslagsförordningen (1996:1189). Avräkning mot anslagspost 1 Avecklingskostnader för ITPS, Glesbygdsverket och Nutek ska istället ske enligt de regler som gällde 2008 enligt 16 § anslagsförordningen. Undantaget är även tillämpligt för de anslagsposter som Utredningen för avveckling av ITPS, Glesbygdverket och Nutek disponerar för motsvarade ändamål.

###### ap.2 Avvecklingskostnader för ITPS, Glesbygdsverket och Nutek

Anslagsposten får även användas för engångspremie till Statens pensionsverk för den person som i dag erhåller pensionsersättning.

## 4.3 Finansiella villkor

## 4.3.1 Finansiella villkor för anslag/anslagsposter

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2011 | Indrag av anslagsbelopp |
| 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser |
| ap.1 | 2 362 | 3 % | 0 |
| 1:26 (2010) Avvecklingsanslag för Nutek, ITPS och Glesbygdsverket |
| ap.1 (2010) | 0 | Allt | 0 |
| ap.2 (2010) | 0 | Allt | 0 |
| ap.3 (2010) | 0 | Allt | 0 |

Belopp angivna i tkr\
Anslagssparandet prövas efter eventuell omfördelning av anslagssparande

## 4.3.2 Omfördelning av anslagssparande

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Omfördelning från anslag/ap[1] | Omfördelning till anslag/ap[2] | Belopp (tkr) | Belopp andel (%) |
| 1:26 (2010) Avvecklingsanslag för Nutek, ITPS och Glesbygdsverket |
| 1:26 ap.1 (2010) | 1:26 ap.2 (2010) | 2 000 |

[1]Anslag och anslagsposter är angivna med 2010 års nomenklatur\
[2]Anslag och anslagsposter är angivna med 2011 års nomenklatur

## 5 Övriga villkor

## 5.1 Låneram och krediter

| | |
| --- | --- |
| Låneram (enl 7 kap 1 § budgetlagen) | 5 000 |
| Räntekontokredit (enl 7 kap 4 § budgetlagen) | 7 000 |
| Övriga kreditramar (enl 7 kap 6 § budgetlagen) |

Belopp angivna i tkr

## 5.2 Utbetalningsplan

Till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| | |
| --- | --- |
| Utbetalningsdatum | Belopp |
| 2011-01-25 | 6 562 |
| 2011-02-25 | 6 562 |
| 2011-03-25 | 6 562 |
| 2011-04-25 | 6 562 |
| 2011-05-25 | 6 562 |
| 2011-06-25 | 6 562 |
| 2011-07-25 | 6 562 |
| 2011-08-25 | 6 562 |
| 2011-09-25 | 6 562 |
| 2011-10-25 | 6 562 |
| 2011-11-25 | 6 562 |
| 2011-12-25 | 6 566 |
| Summa | 78 748 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 1:6 ap.1 | Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser |

## 6 Avgifter och bidrag

## 6.4 Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Inkomsterna disponeras av Tillväxtanalys. Avgifternas storlek bestäms av myndigheten, dock ej i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191).

## 6.5 Villkor för bidragsfinansierad verksamhet

Tillväxtanalys får ta emot bidrag, såväl från statliga som icke statliga finansiärer, för sin utlandsbaserade verksamhet. Bidragsinkomsterna disponeras av myndigheten.

# UNDANTAG FRÅN EKONOMIADMINISTRATIVA REGELVERKET

Avvecklingskommittén för näringsmyndigheter (N 2008:13) behöver inte lämna någon resultatredovisning, finansieringsanalys eller sammanställning av väsentliga uppgifter i årsredovisningen enligt bestämmelserna i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Jämförelsetal för resultat- och balansräkning samt noter behöver inte lämnas. I redovisningen ska dock en beskrivning av resultatet av verksamheten under den gångna perioden lämnas liksom en detaljerad särredovisning av kostnaderna för avvecklingen och hur de finansierats samt hur övertalig personal respektive tillgångar och skulder från de avvecklade myndigheterna omhändertagits.

# ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Årsredovisningen för Avvecklingskommittén för näringsmyndigheter (N 2008:13) avseende räkenskapsperioden 1 januari - 30 juni 2011 ska lämnas senast den 30 september 2011. Utredaren har efter entledigandet fortsatt ansvar för att lämna och underteckna årsredovisningen. Utredarens ansvar omfattar även hantering av revisionsberättelse och rapporter från Riksrevisionen med anledning av årsredovisningen.

Kvarvarande tillgångar och skulder till bokfört värde enligt 5 kap. 3, 5 och 8 §§ förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag förs fr.o.m. den 1 juli 2011 över från Avvecklingskommittén för näringsmyndigheter (N 2008:13) till Kammarkollegiet.

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Mats Johansson

Kopia till

- Riksdagen, näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Statsrådsberedningen
- Internrevisionen/SB
- Finansdepartementet/BA
- Justitiedepartementet/KO
- Socialdepartementet/FS, EIS och ESA
- Miljödepartementet/I
- Arbetsmarknadsdepartementet/IU
- Kulturdepartementet/KV
- Utbildningsdepartementet/IS
- Utrikesdepartementet/USTYR
- Näringsdepartementet/MK, E, ENT, FIN, RT och TE
- Regeringskansliets Förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Avvecklingskommittén för näringsmyndigheter (N 2008:13)
- Kammarkollegiet
- Forum för småföretagsforskning
- Kommerskollegium
- Konjunkturinstitutet
- Konkurrensverket
- Mittuniversitetet
- Myndigheten för utländska investeringar i Sverige (ISA)
- Statens energimyndighet
- Trafikanalys
- Statistiska centralbyrån
- Sveriges exportråd
- Verket för innovationssystem
- Tillväxtverket
- Samtliga länsstyrelser
- Skåne läns landsting
- Västra Götalands läns landsting
- Samverkansorganet i Kalmar län
- Samverkansorganet i Gotlands län
- Samverkansorganet i Dalarnas län
- Samverkansorganet i Östergötlands län
- Samverkansorganet i Hallands län
- Samverkansorganet i Blekinge län
- Samverkansorganet i Uppsala län
- Samverkansorganet i Södermanlands län
- Samverkansorganet i Jönköpings län
- Samverkansorganet i Gävleborgs län
- Samverkansorganet i Värmlands län
- Samverkansorganet i Kronobergs län
- Samverkansorganet i Örebro län
- Samverkansorganet i Västerbottens län
- ALMI Företagspartner AB
- Innovationsbron AB
- Stiftelsen Industrifonden
- Stiftelsen Norrlandsfonden

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Mats Johansson

Kopia till

- Riksdagen, näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Statsrådsberedningen
- Internrevisionen/SB
- Finansdepartementet/BA
- Justitiedepartementet/KO
- Socialdepartementet/FS, EIS och ESA
- Miljödepartementet/I
- Arbetsmarknadsdepartementet/IU
- Kulturdepartementet/KV
- Utbildningsdepartementet/IS
- Utrikesdepartementet/USTYR
- Näringsdepartementet/MK, E, ENT, FIN, RT och TE
- Regeringskansliets Förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Avvecklingskommittén för näringsmyndigheter (N 2008:13)
- Kammarkollegiet
- Forum för småföretagsforskning
- Kommerskollegium
- Konjunkturinstitutet
- Konkurrensverket
- Mittuniversitetet
- Myndigheten för utländska investeringar i Sverige (ISA)
- Statens energimyndighet
- Trafikanalys
- Statistiska centralbyrån
- Sveriges exportråd
- Verket för innovationssystem
- Tillväxtverket
- Samtliga länsstyrelser
- Skåne läns landsting
- Västra Götalands läns landsting
- Samverkansorganet i Kalmar län
- Samverkansorganet i Gotlands län
- Samverkansorganet i Dalarnas län
- Samverkansorganet i Östergötlands län
- Samverkansorganet i Hallands län
- Samverkansorganet i Blekinge län
- Samverkansorganet i Uppsala län
- Samverkansorganet i Södermanlands län
- Samverkansorganet i Jönköpings län
- Samverkansorganet i Gävleborgs län
- Samverkansorganet i Värmlands län
- Samverkansorganet i Kronobergs län
- Samverkansorganet i Örebro län
- Samverkansorganet i Västerbottens län
- ALMI Företagspartner AB
- Innovationsbron AB
- Stiftelsen Industrifonden
- Stiftelsen Norrlandsfonden