Näringsdepartementet

Regeringsbeslut\
I 9

2009-11-19\
N2009/8907/KLS\
(delvis)\
N2009/8525/KLS\
Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser\
Studentplan 3\
831 40 ÖSTERSUND

# Regleringsbrev för budgetåret 2009 avseende Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser inom utgiftsområde 24 Näringsliv

2 bilagor

Riksdagen har beslutat om Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers verksamhet för budgetåret 2009 (prop. 2008/09:1, utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1, rskr. 2008/09:99).

Regeringen beslutar att följande skall gälla under budgetåret 2009 för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

## 1 Mål och återrapporteringskrav

### Utgiftsprognoser

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser ska redovisa prognoser för 2009 - 2012 vid nedanstående prognostillfällen. Prognoserna ska kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle och i förhållande till budgeten. Prognoserna\
ska lämnas i informationssystemet Hermes enligt instruktioner från Ekonomistyrningsverket. Prognoserna för myndighetens förvaltningsutgifter ska göras i kostnadstermer.

Prognoserna ska redovisas\
den 7 maj 2009,\
den 30 juli 2009, och\
den 29 oktober 2009.

## 2 Organisationsstyrning

### Ekonomiska förpliktelser

Överlåtelse av Institutets för tillväxtpolitiska studiers tillgångar, skulder/kapital och ställning på räntekontot ska ske till bokfört värde den 31 mars 2009 enligt 5 kap. förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser övertar ansvaret för Institutets för tillväxtpolitiska studiers ovan nämnda tillgångar, skulder/kapital och ställning på räntekontot fr.o.m. den 1 april 2009, samt vissa av Glesbygdsverkets tillgångar, skulder/kapital och ställning på räntekontot. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser övertar även de avtal som Institutet för tillväxtpolitiska studier ingått som överlåts till verket.

## 3 Uppdrag

### 1. Löpande statistik rörande näringslivsdynamik

Bakgrund

I det som brukar kallas den ”kreativa förstörelseprocessen” är reallokeringen av produktion och insatser mellan företag en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt. Dynamiken i företagspopulationen har stor betydelse i detta sammanhang. Ett viktigt skäl för detta är att nya företag tenderar att ha en högre produktivitetsnivå än de företag som av olika skäl lämnar företagspopulationen. Dynamiken i företagspopulationen ska dock beaktas i ett större sammanhang där reallokeringen av arbete och kapital mellan nya och nedlagda företag bara är en av flera faktorer som kan påverka ekonomisk tillväxt. Statistik över förloppet med utveckling av nya företag, tillväxt i befintliga företag och statistik som visar orsaker till varför företag upphör med verksamhet bidrar till nya analysmöjligheter och kunskaper om utvecklingen i näringslivet.

Den offentliga statistik som i nuläget publiceras löpande är omfattning av nyföretagande och konkurser. Denna statistik behöver utvidgas med fler variabler för att förbättra överblickbarheten rörande dynamiken i företagspopulationen. Statistik som i första hand saknas är information rörande omfattning av utträde av företag från marknaden av andra skäl än konkurs.

Uppdraget

1. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska utreda och föreslå hur den offentligt publicerade statistiken kan utvecklas i syfte att förbättra överblickbarheten rörande utvecklingen i företagspopulationen över tid. En utgångspunkt är att statistik utvecklas som visar utträde av företag från marknaden av andra skäl än konkurs. Utöver konkurs finns det tre skäl till att företag formellt upphör att existera. Dessa skäl ärnedläggning av företag, samgående med andra företag (fusioner)ochuppköp av företag.I uppdraget ingår att utreda möjligheten till att löpande publicera statistik som visar denna utveckling. I arbetet med uppdraget bör andra EU/OECD-länders löpande statistik på området studeras i syfte att, om möjligt, skapa möjligheter till internationell jämförelse med utvecklingen i Sverige.I uppdraget ingår även att definiera ekonomiskt relevanta indelningsgrunder för den statistik som föreslås publiceras samt kopplingar till andra betydelsefulla ekonomiska variabler såsom sysselsättnings- och produktivitetstillväxt. Regional indelning bör belysas och likaså utveckling i olika branscher.

2. I uppdraget ingår att uppskatta och redovisa de eventuella utvecklingskostnader samt löpande framtida kostnader som uppkommer vid ett genomförande av de föreslagna förändringarna i den löpande statistiken.Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2009.

### 2. Entreprenörskap och innovationer

Bakgrund

Kunskaperna om entreprenörers inverkan på utvecklingen av innovationer är betydelsefulla som underlag för utformning av politiska åtgärder. I forskningen rörande entreprenörskap förekommer många olika definitioner av begreppetentreprenöroch olika perspektiv och frågeställningar anläggs. En frågeställning är hur och i vilken omfattning entreprenörer bidrar till utveckling av produkt-, process- och tjänsteinnovationer. Entreprenörer som utvecklat någon form av innovation som synliggjorts på en marknad (eller genom andra informationsvägar) kan inspirera andra företag att imitera, vidareutveckla eller direkt kopiera. Denna effekt av entreprenöriell verksamhet kan ta sitt uttryck i uppköp eller fusioner av entreprenörsföretag kan vara betydelsefull för sysselsättnings- och produktivitetsutvecklingen i ekonomin och är därför av intresse att analysera.

En relativt omfattande internationell litteratur med empirisk forskning rörande kopplingen mellan entreprenörskap och innovationer finns att tillgå där analyser med mikrodatamaterial använts. Dessa studier bör utgöra ett av underlagen för uppläggning av detta analysarbete.

Uppdraget

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska utföra en studie i syfte att tydliggöra och kvantifiera sambandet mellan entreprenöriell verksamhet och utveckling av innovationer. Med innovationer menas här i första hand produkt- och processinnovationer samt innovationer inom tjänsteverksamheter.

En utgångspunkt för val av analysmetod ska vara att metoden är förankrad i forskningslitteratur och att generella resultat rörande samband och mekanismer kan förväntas klarläggas. Analyser med mikrodatamaterial och ekonometriskt modellarbete bör därför komma ifråga i sammanhanget.

I analysen bör andra förutsättningar för utveckling av innovationer än vad som kan definieras som entreprenöriell verksamhet värderas. Faktorer som i stor utsträckning kan påverkas genom politiskt beslutsfattande är här av särskilt intresse. Exempel på sådana faktorer är FoU-satsningar, utbildning och skattesystemets utformning. Andra faktorer som bör belysas är den regionala miljöns betydelse och branschtillhörighet. Entreprenörens inverkan på innovativ verksamhet i andra företag än den företagskonstellation som entreprenören är direkt knuten till är av intresse i sammanhanget. Ett exempel på sådan inverkan är när större företag köper mindre företag som utvecklat ny produkt eller tjänst.

I analyserna bör eventuellt flera olika definitioner av begreppet ”entreprenör” användas eftersom det utifrån analytisk utgångspunkt finns olika ansatser som kan väljas. Definitionerna som väljs bör vara förankrade i tillgänglig forskningslitteratur.

Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2009.

### 3. Statistik över kreativa näringar

Bakgrund

Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) gavs i 2007 års regleringsbrev uppdraget att studera den så kallade upplevelseindustrins och de kreativa näringarnas betydelse och potential för ekonomisk tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft samt att studera några länders politik, insatser och uppnådda resultat för att utveckla dessa verksamheter. Uppdraget redovisades i rapporten Kreativ tillväxt? - En rapport om kreativa näringar i politik och statistik (A2008:007). En av slutsatserna i rapporten är att en officiell definition av de kreativa näringarna behövs och att denna bör ligga till grund för statistikinhämtning.

Eurostat har hittills inventerat befintlig kulturstatistik i EU-länderna och tillsatt en arbetsgrupp för kulturell statistik med deltagare från EU:s medlemsstater, EFTA och kandidatländerna. En uppgift för denna arbetsgrupp är att definiera de kreativa näringarna i statistiskt hänseende och arbeta för att statistik över kultur ska bli harmoniserad på EU-nivå.

Uppdraget

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingaroch analyserska ta fram en definition av kreativa näringar. Utgångspunkten ska i första hand vara att befintlig datainsamling som utförs av Statistiska centralbyrån och andra statistikinsamlande myndigheter kan användas. Den valda definitionen ska kunna nyttjas för att mäta de kreativa näringarnas omfattning vad avser sysselsättning, förädlingsvärde och företagande. Denna del av uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 maj 2009.

OmMyndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserkommer fram till slutsatsen att befintlig statistik kan användas för att mäta de kreativa näringarnas omfattning i ovan nämnda hänseenden, ska myndigheten redovisa statistik över de kreativa näringarnas omfattning nationellt, regionalt och över tid. Denna del av uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 oktober 2009.

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska vidare delta i EU-arbetet med att utarbeta en gemensam definition av kreativa näringar.

### 4. Utvärdering av ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning

Bakgrund

I syfte att åtgärda kartlagda brister i kapitalförsörjningen för nya och växande små och medelstora företag kommer inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen insatser för att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande företag att genomföras under perioden 2009–2014.

En utvärdering av ovannämnda insatser behöver genomföras som underlag för lärandet och utformning av eventuella framtida insatser av liknande slag. En metod för utvärdering av insatserna behöver därför utarbetas.

Uppdraget

Uppdraget innefattar två huvudsakliga moment.

1.Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska utvärdera insatser för att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande företag inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning och vara en del av lärandet. Utvärderingen ska genomföras i förhållande till uppsatta mål. Uppdraget ska komplettera de utvärderingsinsatser som kommer att genomföras på projekt- och programnivå. Myndigheten ska utarbeta en metod som kan användas för att utvärdera insatserna. Uppdraget ska genomföras i överensstämmelse med EU-kommissionens riktlinjer för löpande utvärdering och internationella kunskaper ska inhämtas i arbetet.

2. Myndigheten ska genomföra sammanställning av internationell empirisk forskning som är inriktade på att undersöka effekter av liknande insatser i EU:s regi. Generella slutsatser som kan dras från dessa studier ska lyftas fram.Utvärderingsmetoden och forskningssammanställningen ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 mars 2010. En delrapport av utvärderingen ska lämnas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 april 2011 och en slutrapport senast den 30 april 2013. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Tillväxtverket.

### 5. Analys av det s.k. Gotlandstillägget

Bakgrund

Sedan 1970-talet finns ett system med högstprisreglering av godstransporter till eller från Gotland. Systemet innebär att speditionsföretagens taxor ska motsvara dem som tas ut för transporter av motsvarande längd i landet i övrigt. Speditionsföretagen ska därmed inte debitera de gotländska transportköparna för de merkostnader som uppkommer genom att deras gods måste fraktas med färja. Som kompensation för högstprisregleringen får de speditionsföretag som regelbundet bedriver inrikes fjärrtrafik på Gotland ta ut ett frakttillägg på 0,4 procent av nettofraktsumman, det s.k. Gotlandstillägget, på alla inrikes fjärrtransporter med lastbil.

Det har visat sig vara komplicerat att göra prisjämförelser mellan ett transportuppdrag till eller från Gotland och ett motsvarande uppdrag på fastlandet. Det sker heller ingen statlig kontroll av speditionsföretagens intäkter från Gotlandstillägget eller av i vilken utsträckning medlen verkligen används för att subventionera transporter till eller från Gotland. Redan när Gotlandstillägget infördes betonade riksdagen att regleringen var provisorisk och borde få så kort varaktighet som möjligt. Försök har också gjorts att hitta en acceptabel avvecklingslösning. Konstruktionen finns dock alltjämt kvar.

Regeringen har prop. 2008/09:35 Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt, förklarat att det är regeringens avsikt att inom ramen för åtgärdsplaneringen eller på annat sätt hitta en lösning.

Uppdraget

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska, med utgångspunkt i tidigare utredningar rörande det s.k. Gotlandstillägget, genomföra en uppdaterad analys där tidigare slutsatser prövas rörande grunderna för och storleken på den merkostnad som anses uppstå för godstransporter till och från Gotland. Marknadsförhållanden och konkurrenssituationen för godstransporterna ska beaktas i analysen.

I uppdraget ingår att beskriva för- och nackdelar med tänkbara alternativa lösningar till nuvarande konstruktion samt redogöra för de ekonomiska konsekvenserna av dessa för regionen, näringslivet och transportörerna. Av redovisningen ska även framgå hur tillsyn eller uppföljning av föreslagen ordning kan säkerställas, inklusive hur marknads- och konkurrensförhållanden ska kunna bevakas.

Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 september 2009.

### 6. Internationell konkurrenskraft - branschanalys med problemkartläggning

Bakgrund

Som underlag för eventuella initiativ inom olika politikområden är det betydelsefullt att utvecklingen av Sveriges internationella konkurrenskraft beskrivs och analyseras. Hinder och möjligheter behöver kartläggas som kan utgöra underlag för eventuella åtgärder på statlig, regional eller kommunal nivå.

Sveriges ekonomi är starkt beroende av utrikeshandeln. Globaliseringen innebär nya utmaningar för Sveriges ekonomi där den internationella konkurrenskraften är central för den ekonomiska tillväxten. Utrikeshandeln med varor och tjänster har med tiden fått en allt större betydelse för BNP-utvecklingen. Den sammantagna utrikeshandeln uppgick till 100,9 procent av BNP 2008 varav exporten av varor och tjänster uppgick till 54,1 procent.[1] Den internationella konkurrenskraften beror av många olika faktorer där offentliga insatser på många olika sätt har betydelse. Det gäller bl.a. infrastruktursatsningar, energiförsörjning, utbildning samt forskning och utveckling. Utvecklingen av konkurrenskraften kan beskrivas med olika mått. Centrala mått i sammanhanget ärbytesförhållande, relativ enhetsarbetskraftskostnadochproduktivitetsutveckling. För att beskriva och förklara utvecklingen i olika branscher krävs kompletterande analys med andra indikatorer på konkurrenskraft.

Uppdraget

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska belysa konkurrenskraften utifrån makroekonomiska nyckelvariabler såsombytesförhållande, relativ enhetsarbetskraftskostnadochproduktivitetsutveckling. Generella förklaringar till den rådande utvecklingen av internationell konkurrenskraft ska lyftas fram. I analysen bör inverkan på Sveriges internationella konkurrenskraft av faktorer som är påverkbara av stat, regioner och kommuner belysas och där det är möjligt även kvantifieras. Här kan nämnas FoU, energi-, transport-, skatte- och utbildningssystem. Utvecklingen i olika branscher och regioner ska belysas. Eventuella hinder för internationalisering och i synnerhet utveckling av export som staten, regionala aktörer eller kommunala sektorn kan avhjälpa bör tydliggöras. Utpekande av hinder inom något område ska grundas på allmänt accepterad ekonomisk teori där marknadsmisslyckanden (i ekonomisk-teoretisk mening) kan sägas råda.

Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 november 2009.\
\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_

[1] Källa: SCB:s publicering av nationalräkenskaperna i februari 2009.

### 7. Underlag för IT-politiska insatser

Bakgrund

Uppföljning och utvärdering behövs som underlag för bedömning av behov av statliga insatser. Politiken för informationssamhället omfattar områdena elektronisk kommunikation, informationsteknik (IT) och post. Det är ett horisontellt område med övergripande mål som berör flertalet politik- och samhällsområden. Insatserna syftar till att den tekniska utvecklingens möjligheter ska utnyttjas på bästa sätt inom alla samhällsområden, för att bidra till politiska mål såsom hållbar tillväxt och ökad livskvalitet.

Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet. Det övergripande målet preciseras genom tidigare riksdagsbeslut av målet för IT-politiken och målet för sektorn elektronisk kommunikation.

I nuläget finns ingen sammanställning av statistik och indikatorer som visar utvecklingen av IT i Sverige.

Uppdraget

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska genomföra en inventering och beskrivning av vilken statistik och vilka indikatorer som samlas in och som är av relevans för uppföljning och utvärdering av hur IT och elektronisk kommunikation används. I uppdraget ingår att sammanställa den uppföljning och utvärdering av IT-politiska åtgärder som utförs av olika aktörer.

Myndigheten ska föreslå vilket kompletterande underlag som bedöms behövas i en löpande uppföljning av hur IT och elektronisk kommunikation används för att kunna följa utveckling och insatser utifrån relevanta mål.

Myndigheten ska i sitt arbete samråda med Näringsdepartementet, berörda myndigheter och andra aktörer.

Uppdraget ska rapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2009.

### 8. Strategiskt arbete för att stärka utvecklingskraften i Sveriges landsbygder

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyserska bistå Regeringskansliet i det fortsatta arbetet med strategiska insatser för att stärka utvecklingskraften i Sveriges landsbygder. Bl.a. ska myndigheten beskriva, analysera och redovisa utvecklingen i landets gles- och landsbygder, bl.a. befolkningsutveckling, tillgänglighet till kommersiell och offentlig service, infrastruktur, möjligheter till försörjning och arbete samt förutsättningar för företagande. Därutöver ska en analys göras av skeenden och tendenser i samhällsutvecklingen med betydelse för utvecklingen i dessa områden. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 december 2009. Vidare ska myndigheten bistå Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i arbetet med att leda en nordisk arbetsgrupp för landsbygdsutveckling. I uppdraget ingår att aktivt delta i och bistå med kunskaper och underlag till arbetsgruppens verksamhet.

### 9. Övertagande av uppdrag från Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS)

Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) har enligt två regeringsbeslut daterade den 11 december 2008, Dnr S2008/10485/HS (delvis) (bilaga 1), Dnr N2008/8216/SAM (bilaga 2), fått uppdrag som ska redovisas efter den 31 mars 2009 då ITPS upphör som myndighet. Regeringen uppdrar åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser att slutföra ovannämnda uppdrag enligt de tidigare fattade regeringsbesluten.

Övrigt

Ovannämnda regeringsuppdrag (1-9), förutom regeringsuppdrag enligt regeringsbeslut S2008/10485/HS (bilaga 1), kan enligt särskild överenskommelse mellan Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och myndigheten rapporteras vid annan tidpunkt än vad som ovan angivits.

### Årsredovisning för Institutet för tillväxtpolitiska studier

Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser ska bistå den regeringen utsett som ansvarig att lämna årsredovisning för 2009 för Institutet för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser.

# FINANSIERING

## 4 Anslag

## 4.1 Tilldelade anslag/anslagsposter (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

### 1:26 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser | 56 294 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (ram) | 56 294 |

## 4.3 Finansiella villkor

## 4.3.1 Finansiella villkor för anslag/anslagsposter

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2009 | Indrag av anslagsbelopp |
| 1:26 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser |
| ap.1 | 1 671 | Inget | 0 |

Belopp angivna i tkr\
Anslagssparandet prövas efter eventuell omfördelning av anslagssparande

## 5 Övriga villkor

## 5.1 Låneram och krediter

| | |
| --- | --- |
| Låneram (enl 20 § budgetlagen) | 6 000 |
| Räntekontokredit (enl 21 § budgetlagen) | 7 000 |

Belopp angivna i tkr

## 5.2 Utbetalningsplan

Till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| | |
| --- | --- |
| Utbetalningsdatum | Belopp |
| 2009-04-25 | 6 022 |
| 2009-05-25 | 6 022 |
| 2009-06-25 | 6 022 |
| 2009-07-25 | 6 022 |
| 2009-08-25 | 6 022 |
| 2009-09-25 | 6 622 |
| 2009-10-25 | 6 322 |
| 2009-11-25 | 6 322 |
| 2009-12-25 | 6 918 |
| Summa | 56 294 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 1:26 ap.1 | Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser |

## 6 Avgifter och bidrag

## 6.4 Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Inkomsterna disponeras av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Avgifternas storlek bestäms av myndigheten, dock ej i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191).

## 6.5 Villkor för bidragsfinansierad verksamhet

Myndigheten får ta emot bidrag, såväl från statliga som icke-statliga finansiärer, för sin utlandsbaserade verksamhet. Bidragsinkomsterna disponeras av myndigheten. Myndigheten ska i årsredovisningen specificera bidragsinkomsterna efter respektive bidragsgivare.

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Roland Bjuremalm

Kopia till

- Riksdagen, näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Statsrådsberedningen
- Internrevisionen/SB
- Finansdepartementet/BA
- Finansdepartementet/ESA
- Integrations- och jämställdhetsdepartementet/KO
- Socialdepartementet/HS
- Socialdepartementet/EIS
- Miljödepartementet/I
- Kulturdepartementet/KV
- Utbildningsdepartementet/IS
- Utrikesdepartementet/USTYR
- Näringsdepartementet/MK
- Näringsdepartementet/E
- Näringsdepartementet/ENT
- Näringsdepartementet/FIN
- Näringsdepartementet/RT
- Näringsdepartementet/IR
- Näringsdepartementet/TR
- Regeringskansliets Förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Forum för småföretagsforskning
- Kommerskollegium
- Konjunkturinstitutet
- Konkurrensverket
- Mittuniversitetet
- Myndigheten för utländska investeringar i Sverige (ISA)
- Statens energimyndighet
- Statens institut för kommunikationsanalys
- Statistiska centralbyrån
- Sveriges exportråd
- Verket för innovationssystem
- Tillväxtverket
- Samtliga länsstyrelser
- Skåne läns landsting (Region Skåne)
- Västra Götalands läns landsting (Västra Götalandsregionen)
- Samverkansorgan i Kalmar län
- Samverkansorgan i Gotlands län
- Samverkansorgan i Dalarnas län
- Samverkansorgan i Östergötlands län
- Samverkansorgan i Hallands län
- Samverkansorgan i Blekinge län
- Samverkansorgan i Uppsala län
- Samverkansorgan i Södermanlands län
- Samverkansorgan i Jönköpings län
- Samverkansorgan i Gävleborgs län
- Samverkansorgan i Värmlands län
- Samverkansorgan i Kronobergs län
- Samverkansorgan i Örebro län
- Samverkansorgan i Västerbottens län

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Roland Bjuremalm

Kopia till

- Riksdagen, näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Statsrådsberedningen
- Internrevisionen/SB
- Finansdepartementet/BA
- Finansdepartementet/ESA
- Integrations- och jämställdhetsdepartementet/KO
- Socialdepartementet/HS
- Socialdepartementet/EIS
- Miljödepartementet/I
- Kulturdepartementet/KV
- Utbildningsdepartementet/IS
- Utrikesdepartementet/USTYR
- Näringsdepartementet/MK
- Näringsdepartementet/E
- Näringsdepartementet/ENT
- Näringsdepartementet/FIN
- Näringsdepartementet/RT
- Näringsdepartementet/IR
- Näringsdepartementet/TR
- Regeringskansliets Förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Forum för småföretagsforskning
- Kommerskollegium
- Konjunkturinstitutet
- Konkurrensverket
- Mittuniversitetet
- Myndigheten för utländska investeringar i Sverige (ISA)
- Statens energimyndighet
- Statens institut för kommunikationsanalys
- Statistiska centralbyrån
- Sveriges exportråd
- Verket för innovationssystem
- Tillväxtverket
- Samtliga länsstyrelser
- Skåne läns landsting (Region Skåne)
- Västra Götalands läns landsting (Västra Götalandsregionen)
- Samverkansorgan i Kalmar län
- Samverkansorgan i Gotlands län
- Samverkansorgan i Dalarnas län
- Samverkansorgan i Östergötlands län
- Samverkansorgan i Hallands län
- Samverkansorgan i Blekinge län
- Samverkansorgan i Uppsala län
- Samverkansorgan i Södermanlands län
- Samverkansorgan i Jönköpings län
- Samverkansorgan i Gävleborgs län
- Samverkansorgan i Värmlands län
- Samverkansorgan i Kronobergs län
- Samverkansorgan i Örebro län
- Samverkansorgan i Västerbottens län