Näringsdepartementet

Regeringsbeslut

2004-09-02

Banverket

Jussi Björlings väg 2

781 85 BORLÄNGE

N2004/6267/IR

N2004/4982/BS (delvis)

| |
| --- |
| Regleringsbrev för budgetåret 2004 avseende Banverket |

Riksdagen har beslutat om Banverkets verksamhet för budgetåret 2004 (prop. 2003/04:1, utg.omr. 22, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75).

Med ändring av regleringsbrevet den 11 december 2003 beslutar regeringen att följande skall gälla under budgetåret 2004 för Banverket.

# 1 Verksamhet

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Transportpolitik | Järnvägar | Sektorsuppgifter |
| Banhållning |
| Produktion |

## 1.1 Verksamhetsstyrning

#### Politikområde Transportpolitik

##### Mål

Målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet.

#### Verksamhetsområde Järnvägar

##### Mål

1. Målet är ett tillgängligt transportsystem,där järnvägstransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses.
2. Målet är att järnvägstransportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet.
3. Målet är en säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas inom spårbunden trafik. Den spårbundna trafikens utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta.
4. Målet är en god miljö, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. Järnvägstransportsystemets utformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås.
5. Målet är en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd.
6. Målet är ett jämställt järnvägstransportsystem som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt.

##### Återrapportering

Banverket skall i årsredovisningen redovisa och kommentera måluppfyllelsen för respektive verksamhetsområdesmål inom verkets egen verksamhet. Redovisningen skall omfatta tillstånd och utveckling inom området samt viktiga insatser och effekterna av dessa. Banverket skall redovisa och analysera eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns möjligheter att utnyttja järnvägstransportsystemet. Banverket skall i årsredovisningen redovisa åtgärder som vidtagits som del av verkets internationella arbete och som bedöms väsentligt ha bidragit till eller kommer att bidra till uppfyllelsen av de transportpolitiska målen.

Banverket skall i en sektorsrapport över utvecklingen i järnvägstrans-portsystemet år 2004 redovisa och kommentera måluppfyllelsen mot de verksamhetsområdesmål och transportpolitiska etappmål som gäller för järnvägstransportsektorn. I sektorsrapporten skall återrapporteringen i möjligaste mån göras i tidsserier om minst fem år och, där så är möjligt, i tidsserier om tio år. Där så är möjligt skall internationella jämförelser göras.

I årsredovisningen och i sektorsrapporten skall ingå en analys av avvikelser från målen. Analysen skall beskriva

- orsaken till väsentliga avvikelser från målen,
- vidtagna åtgärder som i väsentlig grad har påverkat måluppfyllelsen,
- övriga omvärldsfaktorer som har påverkat måluppfyllelsen och
- åtgärder som vidtagits med anledning av redovisat resultat.

Etappmål och återrapportering för verksamhetsområdet Järnvägar

Nedan anges nedbrutna mål för och krav på återrapportering för verksamhetsområdet.

Tillgängligt transportsystem

1. Målet är att tillgängligheten för medborgarna och näringslivet successivt skall förbättras mellan regioner och omvärlden.

Återrapportering: Persontransportarbetet och godstransportarbetet på järnväg skall redovisas liksom järnvägstransportsystemets andel av det totala transportarbetet. Restid och reskostnadsutveckling för representativa typresor mellan regioner och omvärlden. Redovisning skall ske i sektorsrapporten.

2. Målet är att Banverket skall verka för att förutsättningarna för utnyttjandet av statens spåranläggningar förbättras.

Återrapportering: Uppgifter om antal spårkilometer, tillåtna axellaster, lastprofilstyp, andel dubbelspår, antal mötesstationer, fjärr- och radioblockering, antal tåg, kapacitetsutnyttjande och kapacitetsbegränsningar skall anges.

3. Målet är att andelen funktionshindrade och andra grupper med särskilda behov som kan utnyttja järnvägstransportsystemet skall öka. Senast år 2010 bör kollektivtrafiken på järnväg kunna användas av de flesta funktionshindrade.

4. Målet är att andelen barn som på egen hand kan utnyttja järnvägstransportsystemet fortlöpande skall öka.

Återrapportering 3-4: Andelen funktionshindrade respektive andelen andra grupper med särskilda behov som kan utnyttja järnvägstransportsystemet skall redovisas. Andelen barn som på egen hand kan nyttja järnvägstransportsystemet skall redovisas. Åtgärder som vidtagits inom järnvägstransportsystemet i syfte att öka tillgängligheten för dessa grupper skall redovisas.

Hög transportkvalitet

1. Målet är att kvaliteten i järnvägstransportsystemet skall förbättras.

2. Målet är att punktligheten skall öka på järnvägsnätet.

3. Målet är att antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna skall minst halveras till år 2007 jämfört med år 1998.

Återrapportering1-3: Antal tåg som anländer i rätt tid till ankomststationen. Antal och timmar tågförseningar för person- respektive godstrafik. Antalet tågförseningar fördelade på orsak. Antalet inställda tåg. K-tal, nedsättning av gällande standard.

4. Målet är att till år 2007 skall högsta tillåtna axellast ökas från 22,5 ton till 25 ton på järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtransporter.

Återrapportering: Tillåtna axellaster för dessa järnvägssträckor.

5. Målet är att effektiviteten avseende underhållet av det statliga järnvägsnätet skall öka. Banans tillstånd skall motiveras av aktuell trafik.

Återrapportering: Underhållskostnad per spårkilometer och trafikvolym.

Säker trafik

1. Målet är att antalet dödade och skadade inom järnvägstransportsystemet skall minska. Särskilt bör åtgärder som syftar till barns säkerhet prioriteras.

Återrapportering: Antalet olyckor med järnvägsfordon, mätt som ett femårigt rullande medelvärde, antalet olyckor med farligt gods och antalet dödade och svårt skadade inom järnvägstransportsystemet skall redovisas. Antalet plankorsningsolyckor skall redovisas. Olyckor med barn inblandade skall särredovisas. Åtgärder som vidtagits och som särskilt syftar till att minska olyckor med barn inblandade skall redovisas.

God miljö

1. Målet är att energianvändningen per utfört transportarbete på statens spåranläggningar skall minska.

Återrapportering: Energianvändningen (kWh) relaterad till transportarbetet redovisas. Energiförbrukningen per användningsområde och elförbrukningen per energikälla skall redovisas. Åtgärder som vidtagits för att minska den negativa miljöpåverkan av diesellok skall redovisas.

2. Målet är att negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jämfört med påverkan år 2003.

Återrapportering: Allvarliga konfliktpunkter mellan vattentäkter och järnvägar samt antalet åtgärdade konfliktpunkter skall redovisas. Antalet bostadslägenheter vilka exponeras för vibrationsnivåer på över 2,5 mm/s (mätt som ett frekvensvägt RMS-värde) samt antalet bostadslägenheter där åtgärder vidtagits för att minska vibrationerna skall redovisas.

3. Målet är att vidta åtgärder så att det år 2004 inte skall finnas några bostadslägenheter som utsätts för buller, orsakat av järnvägstrafik, överstigande 55 dBA (mätt som maxvärde i sovrum nattetid) vid fler än fem tillfällen per natt.

Återrapportering: Antalet bostadslägenheter respektive antalet personer som exponeras för buller, från järnvägstrafik, som överstiger 55 dBA vid fler än fem tillfällen per natt skall redovisas. Antalet bostadslägenheter där åtgärder vidtagits för att minska bullret skall redovisas.

4. Målet är att Banverket skall minska användningen av naturresurser och att föroreningen av naturen från miljöfarliga ämnen i infrastrukturen skall minska.

Återrapportering: Användningen av miljöfarliga material, icke förnyelsebara material och naturgrus skall redovisas. Åtgärder för hantering och utfasning av bly, kvicksilver, kadmium, CFC/HCFC (freoner), PCB och bromerade flamskyddsmedel skall redovisas. Inventering och riskbedömning av förorenad mark skall redovisas.

5. Målet är att nya järnvägsanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till omgivande natur- och kulturvärden.

Återrapportering för målen 4-5: Antal kilometer ny järnväg som kan bli aktuell inom Natura 2000-områden, områden av riksintresse för natur-, kultur- eller rörligt friluftsliv samt viktigare åtgärder för att minska järnvägars barriärs-, intrångs- och fragmenteringseffekter skall redovisas. Andelen projekt där gestaltningsprogram upprättats skall redovisas.

Återrapportering för målen 1-5: Hur den samlade miljöpåverkan som Banverkets verksamhet ger upphov till har förändrats i förhållande till de för järnvägssektorn relevanta miljökvalitetsmålen.

En positiv regional utveckling

Mål och återrapporteringskrav återfinns under rubrikerna Tillgängligt transportsystem och Hög transportkvalitet ovan.

Ett jämställt transportsystem

1. Målet är ett jämställt järnvägstransportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka järnvägstransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt.

Återrapportering: Analys av kvinnors och mäns utnyttjande av järnvägstransportsystemet samt deras möjligheter att påverka dess utveckling och förvaltning med avseende på bl.a. resmönster, restider, transportslag och reskostnader, tillgång till aktuell trafikinformation, antal dödade och svårt skadade, samt ökad rörlighet mellan olika regioner.

2. Målet är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inom järnvägstransportområdet.

Återrapportering: Andelen kvinnor och män som medverkar i arbetsgrupper eller andra samarbetsfora i myndighetens externa verksamhet skall redovisas.

Verksamhetsgrenar

Banverkets verksamhet indelas i följande verksamhetsgrenar

#### Verksamhetsgren Sektorsuppgifter

##### Mål 1 för 2004, kopierat från 2003

#### Verksamhetsgren Banhållning

##### Mål 1 för 2004, kopierat från 2003

#### Verksamhetsgren Produktion

##### Återrapportering

Kostnader för och intäkter från Banverkets verksamhet skall redovisas per verksamhetsgren. För varje verksamhetsgren skall administrationskostnader redovisas. Banverket skall därutöver redovisa väsentliga prestationer som utförts under året samt kostnaderna och kvaliteten på dessa. Kostnader per verksamhetsgren skall anges. Redovisning av administrationskostnader kan baseras på relevanta nyckeltal.

## 1.2 Övriga mål och återrapporteringskrav

01. I den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56), i propositionen om handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117), i propositionen om svenska miljömål (prop. 2000/01:130) och i propositionen om infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) anges etappmål för utvecklingen av transportsystemet. Dessa mål gäller i tillämpliga delar Banverket.
02. Beträffande civilt försvar och svåra påfrestningar samt mål och återrapportering för denna verksamhet hänvisas till riktlinjebeslut för budgetåret 2004 avseende för samverkansområdet Transporter inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.
03. Verksamheter i bolagsform där Banverket är hel- eller delägare skall redovisas.
04. Planerad användning av låneramen på 1 591 miljoner kronor vars syfte är att snabbare genomföra stomnätsplanen och de regionala planerna eller projekt som regeringen och riksdag beslutat om på annat sätt skall redovisas senast den 1 april 2004.
05. Befintliga och nya lån fördelade på ändamål och kapitalkostnader, ansvarsförbindelser i form av borgensåtaganden eller motsvarande fördelade på ändamål skall redovisas. Även anslagsbehov för framtida åtaganden för lånefinansierade projekt eller motsvarande skall redovisas. Vidare skall ackumulerad betalningsutfästelse till SVEDAB AB för att skydda bolagets egna kapital redovisas.
06. Samhällsekonomiska efterkalkyler för de banhållningsåtgärder där sådana kalkyler har använts för att motivera åtgärderna skall redovisas. Efterkalkylen skall göras enligt samma princip som den ursprungliga kalkylen. Efterkalkylerna skall innehålla uppgifter om verkliga investeringskostnader, effekter med fördelning på relevanta poster och utifrån detta en beräknad lönsamhet av de genomförda åtgärderna. Efterkalkylerna skall avse dels objekt öppnade för trafik år 2004, dels objekt öppnade för trafik år 1999. Förutom en redovisning av efterkalkyler av större investeringar (överstigande 75 miljoner kronor) skall en sammanfattning av samtliga efterkalkyler göras. Sammanfattningen skall redovisa avvikelser vad gäller lönsamhet och effekter samt analys av avvikelser.
07. Forskning och utveckling uppdelat på FUD-områden och FUD-utförare samt större FUD-projekt som påbörjats eller avslutats under året skall redovisas.
08. De insatser Banverket gjort för att öka det internationella transportarbetet på järnväg skall redovisas.
09. Omfattningen av resultatenheternas verksamhet skall redovisas särskilt från Banverkets verksamheter i övrigt. Resultatenheternas verksamhet skall redovisas i form av rörelsernas intäkter, kostnader och resultat uppdelat på interna uppdrag som inte är konkurrensutsatta, interna uppdrag som är utsatta för konkurssens respektive externa uppdrag.
10. För den avgiftsbelagda verksamheten skall redovisning ske i enlighet med tabellen Verksamhet där avgiftsintäkterna disponeras, i avsnitt 2.3. Uppgifterna skall kommenteras.
11. I årsredovisningen skall genomförda investeringar under år 2004, ackumulerade investeringar, planerad total investering, genomförandegrad, betydande avvikelser från tidsplan eller förändrad standard redovisas. Redovisningen skall ske per stråk i enlighet med banhållningsplanen.
12. Banverket skall redovisa utfall och utgiftsprognoser för åren 2004-2007 för samtliga anslag och anslagsposter som myndigheten disponerar. Prognoserna skall kommenteras med avseende på avvikelser jämfört med tilldelat anslag och föregående prognos. De antaganden som ligger till grund för prognosen skall redovisas. Prognosen skall fördelas på månad för innevarande år så att jämförelser kan göras med faktiskt utfall. Osäkerheter i prognosen skall redovisas. Redovisning skall ske senast den 20 januari 2004, den 8 mars 2004, den 5 maj 2004, den 9 augusti 2004 och den 1 november 2004.
13. Åtgärder som vidtagits för att vidareutveckla och följa upp det påbörjade arbetet med arkitektur, formgivning och design skall redovisas.
14. Uppföjning av åtgärder enligt godkänd miljökonsekvensbeskrivning skall redovisas. Uppföljningen skall avse projekt som öppnades för trafik år 1999.
15. Banverket skall från Inlandsbanan AB begära in resultatredovisning för år 2004 med tillhörande revisorsintyg. Resultatredovisningen skall vara upprättad enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag och lämnas till regeringen senast den 1 mars 2005.
16. Banverket skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt. Lönsamheten för resultatenheterna i förhållande till branschen i övrigt skall redovisas.
17. Kostnaden för fjärrtågklarering och tågklarering per tågkilometer skall minska jämfört med kostnaden år 2003. Den direkta kostnaden för fjärrtågklarering och tågklarering i förhållande till trafikvolym skall redovisas som ett rullande treårsmedelvärde. Trafikvolymen mätt i tågkilometer skall också anges.
18. Banverket skall i samverkan med berörda myndigheter rapportera sina insatser i det fortsatta arbetet med dialogprojektet Framtida handel med dagligvaror. Redovisningen skall ske i Banverkets sektorsrapport.
19. Nyckeltal för handläggningen av banutredningar och järnvägsplaner skall redovisas. Banverket skall tertialvis redovisa beredningsläget för ärenden som skall tillåtlighetsprövas enligt 17 kap. miljöbalken, dvs. vilka ärenden som överlämnats till Regeringskansliet, vilka ärenden som bereds av Banverket samt vilka ärenden som beräknas inkomma från regionerna.
20. Banverket skall redovisa vilka projekt som TEN-bidrag sökts för, vilka projekt som beviljats bidrag och takten på utbetalningen av bidragen. Verket skall också redovisa på vilket sätt projekten bidrar till att uppfylla de transportpolitiska delmålen.

## 1.3 Organisationsstyrning

Banverket skall effektivt förvalta statens järnvägsfastigheter. Fastigheter och anläggningar som inte är nödvändiga för järnvägsverksamhet eller av andra skäl behöver förvaltas av Banverket skall avvecklas genom försäljning, överföring till annan statlig myndighet eller rivning. Avvecklingen skall, med beaktande av förutsättningarna i respektive fall, göras skyndsamt.

Banverket skall verka för en långsiktig och god personalförsörjning med för verksamheten ändamålsenlig kompetens.

Återrapporteringskrav:Banverket skall redovisa i vilken omfattning myndighetens mål för kompetensförsörjningen under 2004 har uppnåtts, vilka åtgärder som har vidtagits och vilka mål som gäller för myndighetens kompetensförsörjning under 2005 respektive 2006-2007. Redovisningen av mål skall i första hand fokusera på personalens åldersstruktur, könsfördelning, rörlighet samt myndighetens arbete för att främja etnisk och kulturell mångfald. Redovisningen skall göras för grupper av anställda inom de tre kompetenskategorierna lednings-, kärn- och stödkompetens om så är lämpligt. Målen för kompetensförsörjningen skall ha en klar och tydlig koppling till myndighetens mål för verksamheten, nuvarande kompetensförsörjning och bedömning av arbetsmarknadsläget. Målen skall vara konkreta och uppföljningsbara.

Banverket skall, i de fall det är möjligt, jämföra resultat och måluppfyllelse i den egna verksamheten med andra relevanta myndigheters resultat.

Banverket skall eftersträva en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Banverket skall redovisa andelen kvinnor och män på olika nivåer inom myndighetens verksamhet och planerade åtgärder för att uppnå en jämnare fördelning.

Om det vid genomförandet av den nationella banhållningsplanen respektive länsplanerna för transportinfrastruktur uppstår fördyringar som överstiger 10 procent av ett objekts ursprungliga kostnad enligt plan, när hänsyn har tagits till eventuell inflation och deflation i enlighet med KPI, skall objektet omprövas och planen revideras.

Särskilda villkor för förvaltning av fastigheter

1. Banverket får träda i affärsverket Statens järnvägars ställe i avtal med Jernhusen AB avseende förvaltning inklusive avyttring av fast egendom för statens räkning.

2. Affärsverket Statens järnvägar och Jernhusenkoncernen har ingått avtal om överföring av fastigheter och markområden till Jernhusen genom fastighetsreglering. Som en följd av att Banverket har övertagit förvaltningsansvaret för Statens järnvägars fastigheter får Banverket befullmäktiga verkställande direktören för Jernhusen AB, med rätt för denne att sätta annan i sitt ställe, att inför berörda domstolar och myndigheter samt gentemot sakägare företräda Banverket i samband med genomförandet av fastighetsregleringen samt att för Banverkets räkning underteckna samtliga i samband därmed erforderliga handlingar.

Affärsverket Statens järnvägar och Jernhusenkoncernen har ingått avtal om överlåtelse av fastigheter, markområden och tomträtter. Som en följd av att Banverket har övertagit förvaltningsansvaret för Statens järnvägars fastigheter får Banverket befullmäktiga verkställande direktören för Jernhusen AB, med rätt för denne att sätta annan i sitt ställe, att inför berörda domstolar och myndigheter företräda Banverket i samband med inskrivning av överlåtelserna samt att för Banverkets räkning underteckna samtliga i samband därmed erforderliga handlingar såsom köpebrev.

3. Banverket får ansöka om att utsträcka tidigare uttagna pantbrev till att omfatta andra närliggande fastigheter (s.k. gemensam inteckning).

## 1.4 Uppdrag

1. Banverket skall bistå i arbetet med det fastighetsbildningsprojekt som Jernhusen AB bedriver som en följd av att Banverket har övertagit förvaltningsansvaret för Statens järnvägars fastigheter.

2. Mot bakgrund av tidigare arbete inom området skall Banverket, i samarbete med Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA), redovisa aktuella beräkningar av avgiftsrelevanta marginella kostnader som trafiken ger upphov till. Resultat av verkets arbete inom området, under de senaste åren, skall sammanställs och analyseras. Inom ramen för uppdraget skall Banverket också föreslå en modell för löpande framtagande av underlagsmaterial för successiv uppdatering och utveckling av banavgifterna enligt kommande järnvägslagstiftning. Uppdraget skall redovisas senast den 1 november 2004 till Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

3. Banverket skall bistå Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) med underlag beträffande sitt deltagande och sina insatser i form av bl.a. analys-, metod- och kompetensstöd vid uppföljningen av regionala tillväxtprogram 2004.Uppdraget skall redovisas till NUTEK senast den 25 februari 2005.

4. Banverket skall redovisa en bedömning av på vilket sätt myndigheten kan bidra till Nationellt centrum för erfarenhetsåterföring från olyckor (NCO), kostnad, bedömd nytta för den egna verksamheten samt på vilket sätt bidraget medför att NCO:s mål kan uppfyllas. Redovisning skall ske senast den 12 mars 2004 till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

5. Banverket skall lämna förslag till etappindelning för en eventuell utbyggnad av Norrbotniabanan samt redovisa vilka effekter en första etapp skulle kunna ge. Banverket skall i det sammanhanget betrakta Haparandabanan, Boden-Kalix-Haparanda, som utbyggd i enlighet med Banverkets förslag till banhållningsplan för 2004-2015. Uppdraget skall redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 mars 2004.

6. Banverket skall i samarbete med Verket för innovationssystem (VINNOVA) analysera de ekonomiska, behovs- och kompetensmässiga förutsättningarna för att etablera ett kompetenscentrum inom området förarhytter och förarmiljöer i järnvägsfordon.

7. Banverket skall utarbeta former för hur tilldelning av vagnsnummer och övrig registrering av järnvägsfordon skall fungera med anledning av att avtalet mellan staten och Green Cargo i denna fråga har upphört. Vidare skall Banverket utarbeta ett förslag till hur ett nationellt järnvägsfordonsregister skall utformas med anledning av de krav på nationella register som finns i de kommande ändringarna av direktiven om driftskompatibilitet (rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägsystemet för konventionella tåg). Uppdraget skall redovisas senast den 15 december 2004 till Regeringskansliet(Näringsdepartementet) efter samråd med Järnvägsstyrelsen.

Uppdrag som regeringen tidigare lämnat till Banverket

1. Regeringen har uppdragit åt samtliga län att utarbeta förslag till regionala tillväxtprogram. Banverket skall senast den 17 februari 2004 redovisa sitt deltagande och sina insatser i form av analys-, metod- och kompetensstöd i detta arbete. Den närmare utformningen av redovis-ningen kommer att framgå av särskilt underlag från Regeringskansliet.

# 2 Finansiering

## 2.1 Anslag

### 2.1.1 Tilldelade anslag

###### Utgiftsområde 22 Kommunikationer

| | |
| --- | --- |
| 36:3 | Banverket: Administration (Ramanslag) |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Banverket | 763 146 tkr |
| 36:3 ap.1 | Banverket (Ram) | 763 146 tkr |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Regeringskansliet | 5 000 tkr |
| 36:3 ap.2 | Till regeringens disposition (Ram) | 5 000 tkr |

#### Villkor

##### 36:3 ap.1 Banverket

Anslagsposten 1 får användas av Banverket för kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, expertstöd internt, intern utveckling samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till Banverkets produkter och tjänster.

##### 36:3 ap.2 Till regeringens disposition

Anslagsposten 2 får användas av Regeringskansliet för att bekosta transportpolitiska utredningar.

| | |
| --- | --- |
| 36:4 | Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter (Ramanslag) |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Banverket | 8 399 123 tkr |
| 36:4 ap.1 | Myndighetsutövning (Ram) | 23 000 tkr |
| 36:4 ap.1.1 | Järnvägsinspektionen (Ram) | 16 000 tkr |
| 36:4 ap.1.2 | Fastställelse av tågplan och järnvägsplan (Ram) | 7 000 tkr |
| 36:4 ap.2 | Bidrag till Inlandsbanan och Öresundskonsortiet (Ram) | 346 000 tkr |
| 36:4 ap.3 | Sektorsuppgifter (Ram) | 184 000 tkr |
| 36:4 ap.4 | Banhållning (Ram) | 7 846 123 tkr |
| 36:4 ap.4.1 | Investeringar i nationell plan (Ram) | 3 146 123 tkr |
| 36:4 ap.4.3 | Drift, underhåll och trafikledning (Ram) | 3 700 000 tkr |
| 36:4 ap.4.4 | Räntor och återbetalning av lån (Ram) | 1 000 000 tkr |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Riksgäldskontoret | 70 000 tkr |
| 36:4 ap.6 | Riskavgift för Öresundsbro Konsortiet (Ram) | 70 000 tkr |

#### Villkor

##### 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter

Banverket får totalt belasta anslaget inklusive anlagskredit med högst 8 518 000 000 kronor för budgetåret 2004.

##### 36:4 ap.1 Myndighetsutövning

1. Från anslagsposten 1 finansieras handläggningen av bidrag till regionala spårfordon.

2. Anslagsposten 1 får användas för betalning av administrativa kostnader för Statens haverikommission med högst 700 000 kronor.

##### 36:4 ap.2 Bidrag till Inlandsbanan och Öresundskonsortiet

Anslagsposten 2 finansierar bidrag till Inlandsbanan med 88 000 000 kronor och bidrag till Öresundsbro Konsortiet med 258 000 000 kronor för nyttjandet av Öresundsförbindelsen.

##### 36:4 ap.3 Sektorsuppgifter

Från anslagsposten 3 betalas kostnaderna för Sveriges Järnvägsmuseum.

##### 36:4 ap.4 Banhållning

Utnyttjandet av anslagskrediten för anslagsposten 4 får för respektive delpost uppgå till men ej överstiga den totala krediten för anslagsposten. Tabellen Finansiella villkor för anslag i avsnitt 2.1.3 Finansiella villkor är endast indikativ.

##### 36:4 ap.4.1 Investeringar i nationell plan

1. Banverket skall från delposten 4.1 betala ut medel till Riksgäldskontoret för att täcka dels förluster vid ett eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till SVEDAB AB, dels eventuella förluster i samband med Riksgäldskontorets utlåning till SVEDAB AB. Banverket skall även från delposten 4.1 betala ut hälften av statens kostnader till Riksgäldskontoret vid ett eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till A-banan projekt AB.

2. Delposten 4.1 får användas för investeringar i anslutning till det kapillära nätet i samverkan med externa intressenter till ett belopp om högst 31 611 230 kronor.

3. Delposten 4.1 får användas för att finansiera Banverkets åtaganden avseende Citytunneln i Malmö, inkl. affärsverket Statens järnvägars tidigare åtaganden.

4. Delposten 4.1 finansierar statsbidrag till regionala spårfordon.

##### 36:4 ap.4.4 Räntor och återbetalning av lån

Anslagsposten 4.3 finansierar räntor och amorteringar för lån upptagna i Riksgäldskontoret samt hälften av garantiavgiften för statens garantiåtaganden rörande Arlandabanan.

##### 36:4 ap.6 Riskavgift för Öresundsbro Konsortiet

Medel från anslagsposten 6 får användas till kostnader för kostnader för hantering av äldre garantier till Öresundsbro Konsortiet och disponeras av Riksgäldskontoret.

| | |
| --- | --- |
| 36:5 | Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk (Ramanslag) |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Banverket | 100 000 tkr |
| 36:5 ap.1 | Banverket (Ram) | 100 000 tkr |

#### Villkor

##### 36:5 ap.1 Banverket

Villkor återfinns i regleringsbrev för budgetåret 2004 avseende Vägverket.

### 2.1.2 Äldre anslag som disponeras budgetår 2004

###### Utgiftsområde 22 Kommunikationer

###### Budgetår 2003

| | |
| --- | --- |
| 36:5 | Ersättning till Statens järnvägar för kostnader i samband med utdelning från AB Swedecarrier m.m. (Ramanslag) |
| Disponeras av Banverket | 0 tkr |
| 36:5 ap.2 | Lagfartskostnader (Ram) | 0 tkr |

#### Villkor

##### 36:5 Ersättning till Statens järnvägar för kostnader i samband med utdelning från AB Swedecarrier m.m.

Anslagsposten får användas i enlighet med villkor för äldreanslaget36:5 Ersättning till Statens järnvägar för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m.ap. 2 i regleringsbrev avseende affärsverket Statens järnvägar för budgetåret 2004.

### 2.1.3 Finansiella villkor

###### Finansiella villkor för anslag

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit (tkr) | Anslagsbehållning som disponeras 2004 | Indrag av anslagsbelopp (tkr) |
| 36:3 ap.1 | 19 072 | Allt | 0 |
| 36:3 ap.2 | 257 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.1.1 | 3 100 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.1.2 | 700 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.2 | 6 866 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.3 | 5 520 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.4.1 | 314 565 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.4.3 | 369 614 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.4.4 | 102 233 | Allt | 0 |
| 36:4 ap.6 | 0 | Allt | 0 |
| 36:5 ap.1 | 3 000 | Inget | 0 |
| 36:5 ap.2 (2003) | 0 | 10 000 tkr | 0 |

###### Finansiella villkor för omfördelning av anslagssparande

| | | |
| --- | --- | --- |
| Omfördelning från anslag/ap/dp1 | Omfördelning till anslag/ap/dp2 | Belopp (tkr)/andel (%) |
| 36:4 ap.4.2 | 36:4 ap.4.1 | 100 % |
| 36:6 ap.3 | 36:5 ap.1 | 30 000 tkr |
| 36:6 ap.4 | 36:5 ap.1 | 100 % |

1Anslag, anslagsposter och delposter är angivna med 2003 års nomenklatur

2Anslag, anslagsposter och delposter är angivna med 2004 års nomenklatur

### 2.1.4 Bemyndiganden

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | 2004 | 2005 | 2006 - |
| Bemyndiganderam | Infriade förpliktelser | Infriade förpliktelser | Slutår |
| 36:4 ap.3 | 107 000 | 71 000 | 25 000 |
| 36:4 ap.4.1 | 13 939 000 | 7 141 000 | 26 048 000 |
| 36:4 ap.4.3 | 454 000 | 265 000 | 117 000 |

Belopp angivna i tkr

#### Villkor

Banverket bemyndigas att under år 2004 i fråga om ramanslaget 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter ikläda sig ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter om högst 14 500 000 000 kronor efter år 2004. Bemyndigandet omfattar även förpliktelser mellan Banverkets interna enheter. Tabellen ovan är endast indikativ.

## 2.2 Övriga villkor

### 2.2.1 Låneram och krediter

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Låneram (enl 20 § budgetlagen) | Räntekontokredit (enl 21 § budgetlagen) | Övriga kreditramar (enl 23 § budgetlagen) |
| Banverket | 900 000 | 780 000 | 12 180 000 |

Belopp angivna i tkr

#### Villkor

##### Låneram (enl 20 § budgetlagen)

Banverket disponerar under budgetåret 2004 en låneram om 900 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar (produktionsutrustning).

##### Räntekontokredit (enl 21 § budgetlagen)

1. Från räntekontot verkställs samtliga betalningar utom utbetalningar av statsbidrag för de ändamål som de aktuella anslagen/anslagsposterna använts för. I efterhand skall inbetalningar av anslagsmedel till Banverkets räntekonto justeras så att årets inbetalningar uppgår till vad som faktiskt anslagsavräknats och så att ränteeffekten av tidsdifferensen mellan verkligt utbetalningsdatum och ränteneutralt utbetalningsdatum korrigeras. Årets ränta skall justeras med anledning av justeringen av inbetalda anslagsmedel. Justerad utgående balans på Banverkets räntekonto disponeras av Banverket. Resultatet av Banverkets kassahållning skall särredovisas i Banverkets årsredovisning.

2. Banverket skall finansiera utgifter för inköp av omsättningstillgångar med räntekontokrediten.

##### Övriga kreditramar (enl 23 § budgetlagen)

1. Banverket disponerar under budgetåret 2004 en låneram på 12 180 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för finansiering av investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning, projekteringslager, rörelsekapital samt för statens andel av lån avseende vissa investeringar i Stockholmsområdet enligt överenskommelse år 1983 mellan Statens järnvägar, staten och Stockholms läns landsting.

2. Inom ramen enligt villkor 1 disponerar Banverket under budgetåret 2004 en låneram på högst 4 169 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar i järnvägsprojekt som ingår i gällande planer eller som regering och riksdag beslutat om på annat sätt. Upptagna lån skall amorteras med start år 2005 och skall vara slutamorterade år 2015.

3. Inom låneramen enligt villkor 1 får Banverket ta upp lån i Riksgäldskontoret för att finansiera kapitaltillskott till SVEDAB AB samt räntan för detta lån. Lån i Riksgäldskontoret för ovanstående kapitaltillskott får uppgå till högst 147 000 000 kronor vid utgången av år 2004.

4. Banverket får finansiera investering i järnvägsanläggning med lån från kommuner eller enskilda i syfte att tidigarelägga investeringar eller att undvika senareläggningar av investeringar i förhållande till gällande banhållningsplan. Summan av mottagna lån från kommuner och enskilda får inte vid något tillfälle överstiga 30 procent av de under året beviljade anslagen för investeringar i nationell plan. Lån till ett objekt får inte överstiga 50 000 000 kronor eller innehålla index eller räntekostnader. Anslagsavräkning skall göras i samband med återbetalning av mottagna lån.

5. Inom ramen enligt villkor 1 disponerar Banverket under budgetåret 2004 en låneram på 280 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar i prioriterade järnvägsprojekt enligt riksdagens beslut om 2004 års ekonomiska vårproposition (prop.2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) (tilläggsbudget, anslag 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter). Upptagna lån skall börja amorteras vid tidpunkten när respektive banprojekt färdigställs med en amorteringstid på 25 år.

Övriga ekonomiska villkor

1. Banverket och Luftfartsverket får med anledning av de förpliktelser A-banan Projekt AB har enligt det s.k. Arlandabaneavtalet (prop. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436)

- ersätta A-banan Projekt AB för kostnader orsakade av verksamhet som i annat fall skulle ha utförts av Banverket och Luftfartsverket,

- förskottsvis ge kapitaltillskott till A-banan Projekt AB när behov därtill föreligger.

2. Kapitaltillskott till A-banan Projekt AB skall i det fall kapitaltillskott krävts godkännas av regeringen. Redovisningen skall även innehålla förslag till hur dessa kapitaltillskott skall finansieras.

3. Ett infriande av kapitaltäckningsgarantierna till Arlandabanan Projekt AB belastar i ett första led Riksgäldskontorets garantireserv och, i ett andra led, tilldelade medel på Banverkets anslag och Luftfartsverket till lika delar. Riksgäldskontoret får debitera Banverket och Luftfartsverket en garantiavgift för statens garantiåtaganden.

4. Banverket skall som en av förvaltarna av statens aktier i SVEDAB AB, tillsammans med Vägverket, oåterkalleligen förbinda sig att vid behov lämna aktieägartillskott för att SVEDAB AB:s egna kapital vid varje tillfälle skall uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Banverket och Vägverket skall vidare årligen lämna erforderliga villkorade aktieägartillskott till SVEDAB AB jämte ränta i form av betalningsutfästelser. Aktieägartillskottet skall lämnas med 50 procent vardera av Banverket och Vägverket.

5. Banverket har rätt att använda terminskontrakt för valutasäkring av framtida betalningar.

6. Från de av Banverket disponerade anslagen får - med den fördelning mellan anslagen som Banverket finner lämplig - betalas statens kostnader för sådana förrättningar som begärts enligt 2 kap. 12 § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg.

7. Banverket disponerar ett belopp under anslaget36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk, anslagspost 1 som högst motsvarar uppburet finansiellt stöd från Europeiska gemenskapen som redovisats mot inkomsttitel6511 - Bidrag till transeuropeiska nätverk.

8. Beträffande civilt försvar och svåra påfrestningar samt finansiella villkor för denna verksamhet hänvisas till riktlinjebeslut för budgetåret 2004 avseende för samverkansområdet Transporter inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.

### 2.2.2 Utbetalningsplan

#### Datum: 2003-12-11

Till Banverkets räntekonto i Riksgäldskontoret överförs:

- 9 277 269 tkr fördelat per månad from 2004-01-25 tom 2004-12-25 Beloppet avser anslaget Banverket: Administration 36:3 ap.1, anslaget Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter 36:4 ap.2, 36:4 ap.3, 36:4 ap.1.2, 36:4 ap.1.1, 36:4 ap.4.4, 36:4 ap.4.1 och 36:4 ap.4.3, anslaget Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 36:5 ap.1 och anslaget Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter 36:4 ap.2, 36:4 ap.3, 36:4 ap.1.2, 36:4 ap.1.1, 36:4 ap.4.4, 36:4 ap.4.1 och 36:4 ap.4.3

#### Beslutsnr: II 9 Datum: 2004-06-23

Till Banverkets räntekonto i Riksgäldskontoret överförs:

- -15 000 tkr fördelat per månad from 2004-07-25 tom 2004-12-25 Beloppet avser anslaget Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter 36:4 ap.2, 36:4 ap.1.1 och 36:4 ap.4.1

## 2.3 Avgifter och bidrag

#### Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet år 2004 där intäkterna disponeras

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Över- / underskott tom 2002 | Över- / underskott 2003 | Intäkter 2004 | Kostnader 2004 | Över- / underskott 2004 | Ack över- / underskott, utgående 2004 |
| Verksamhet där avgiftsintäkterna disponeras |
| Banavgifter | 0 | 0 | 490 000 | 490 000 | 0 | 0 |
| Uppdragsverksamhet |
| Teletjänster | -36 000 | -42 000 | 280 000 | 280 000 | 0 | -78 000 |
| Elförsäljning | 0 | 0 | 545 000 | 545 000 | 0 | 0 |
| Entreprenad- och konsulttjänster | -10 000 | 17 000 | 353 000 | 337 000 | 16 000 | 23 000 |
| Utbildning | 2 000 | 4 000 | 16 000 | 12 000 | 4 000 | 10 000 |
| Fastighetsförvaltning | 0 | -17 000 | 40 000 | 40 000 | 0 | -17 000 |
| Materialservice och IT | 7 000 | 4 000 | 90 000 | 86 000 | 4 000 | 15 000 |
| Övrigt | 0 | 0 | 120 000 | 120 000 | 0 | 0 |
| Summa | -37 000 | -34 000 | 1 444 000 | 1 420 000 | 24 000 | -47 000 |

Belopp angivna i tkr

#### Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Avgifter för trafik på statens spåranläggningar skall tas ut enligt förordningen (1998:1827) om avgifter för trafik på statens spåranläggningar. Verket får finansiera banhållningskostnader och trafikantinformation med avgifter för trafik på statens spåranläggningar.

Banverket får, inom ramen för sin ordinarie verksamhet, utföra uppdrag åt utomstående. För sådana uppdrag skall ersättning tas ut. Banverket får besluta om prissättning för denna verksamhet. Innan beslut om prissättning fattas skall Banverket samråda om beräkningsgrunderna med Ekonomistyrningsverket.

## 2.4 Övriga intäkter

# 3 UNDANTAG FRÅN EA-REGLER

a) Banverket får utan hinder av vad som anges i 16 § anslagsförordningen (1996:1189) avräkna kostnader det budgetår verksamheten utförs.

b) Banverket får utan hinder av vad som anges i 6 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) själv välja lämpliga intervall för amortering av sina lån med beaktande av vad riksdagen beslutat för vissa projekt.

c) Banverket medges undantag från 23 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) vad gäller bestämmelser om förfarande vid mer än 10 procents ackumulerat överskott i den avgiftsbelagda verksamheten. Resultatet av avgiftsbelagd verksamhet får, efter balansering, disponeras av Banverket för att finansiera Banhållningskostnader.

d) Banverket medges undantag från 10 § kapitalförsörjningsförord-ningen (1996:1188) enligt de villkor som anges under 2.2Övriga villkori detta regleringsbrev.

e) Banverket medges undantag från 5 § förordning (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.

På regeringens vägnar

| |
| --- |
| |
| Leif Pagrotsky |
| Gunilla Anander |

Likalydande till:

Riksgäldskontoret

Kopia till:

Trafikutskottet

Riksrevisionen

Statsrådsberedningen

Finansdepartementet/BA

Näringsdepartementet/RS

Näringsdepartementet/BS

Näringsdepartementet/ADM

Förvaltningsavdelningen

Regeringskansliets förvaltningsavdelning/Ek/Red

Regeringskansliets revisionskontor/SB

Ekonomistyrningsverket