Justitiedepartementet

Regeringsbeslut\
I:5

2013-11-28\
Ju2013/8221/KRIM\
Ju2013/7989/SIM (delvis)\
Kriminalvården\
Slottsgatan 78\
60180 Norrköping

# Regleringsbrev för budgetåret 2013 avseende Kriminalvården

Riksdagen har beslutat om Kriminalvårdens verksamhet för budgetåret 2013 (prop. 2012/13:01, utg.omr. 4, bet. 2012/13:JuU1, rskr. 2012/13:124, prop. 2013/14:2 utg.omr. 4, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:40).

Regeringen beslutar att följande ska gälla under budgetåret 2013 för Kriminalvården och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

## 1 Mål och återrapporteringskrav

Kriminalvårdens uppgifter framgår av förordningen (2007:1172) med instruktion för Kriminalvården. Myndigheten ska med utgångspunkt i denna förordning och med hjälp av övrig begärd återrapportering redovisa vilka åtgärder som vidtagits och i vilken utsträckning Kriminalvården fullgjort sina uppgifter och uppnått målen för hur verksamheten ska bedrivas.

### PRIORITERADE OMRÅDEN

Kriminalvården ska inom verksamheten prioritera följande områden.

### Intern styrning och kontroll

Vid myndigheten ska finnas en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt.

Kriminalvården ska redovisa en bedömning av resultatet av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa att den interna styrningen och kontrollen är betryggande, en bedömning av behovet av fortsatta åtgärder samt en tidplan för dessa. Redovisningen ska innefatta åtgärder som vidtagits för att säkerställa:

- att den information och statistik som görs tillgänglig håller en hög kvalitet, och

- att verksamheten planeras inom tilldelad ekonomisk ram.

Myndigheten ska därutöver redovisa antalet ärenden som behandlats av myndighetens personalansvarsnämnd samt en sammanställning av ärendetyper och beslut.

### Säkerhet

Säkerheten vid myndighetens verksamhetsställen ska vara anpassad så att de faktiska behoven möts på ett effektivt sätt.

Kriminalvården ska redovisa:

- åtgärder som vidtagits för att tillgodose behovet av en trygg miljö för personal och klienter, och

- en bedömning av om myndigheten tillgodoser säkerhetskraven på ett kostnadseffektivt sätt.

### Flexibilitet och beredskap för variationer i klienttillströmningen

Antalet platser inom häktes- och anstaltsorganisationen ska i enlighet med Kriminalvårdens instruktion fortlöpande anpassas till behovet. Kriminalvården har regeringens uppdrag att välja lösningar som är flexibla både till säkerhet och beläggning. Klienttillströmningen varierar erfarenhetsmässigt över tid. Kriminalvården måste därför, inom befintlig ram, kunna hantera förändringar i klienttillströmningen både på kort och lång sikt.

Kriminalvården ska redovisa:

- en bedömning av resultatet av de åtgärder som vidtagits för att tillgodose kravet på flexibla lösningar vid tillfälliga upp- respektive nedgångar i klienttillströmningen och eventuella ytterligare åtgärder som myndigheten planerar, och

- en bedömning av resultatet av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa en beredskap för att inom tilldelad ekonomisk ram klara även en mer varaktig ökning av antalet intagna samt eventuella ytterligare åtgärder som myndigheten planerar.

### Återfallsförebyggande arbete

Kriminalvården ska fortlöpande vidta åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsförberedelser. Arbetslinjen är ett centralt inslag i detta. Verkställigheten ska planeras och utformas efter samråd med den dömde och i samverkan med berörda myndigheter.

Kriminalvården ska redovisa:

- åtgärder som vidtagits för att öka antalet klienter som blir föremål för arbetsmarknadsinriktade åtgärder. Av redovisningen ska framgå i vilken utsträckning åtgärder vidtagits i samverkan med Arbetsförmedlingen eller andra aktörer på arbetsmarknaden,

- åtgärder som i övrigt vidtagits för att öka inslaget av frigivningsförberedande åtgärder under verkställigheten. Av beskrivningen ska framgå i vilken utsträckning åtgärder har vidtagits i samverkan med andra,

- en beskrivning av det återfallsförebyggande arbetet vid säkerhetsenheterna vid anstalterna Hall, Kumla och Saltvik,

- en beskrivning av arbetet med att säkerställa att upprättade verkställighetsplaner håller en hög kvalitet, dokumenteras och följs upp, samt

-en bedömning av resultatet av de åtgärder som i övrigt vidtagits för att säkerställa ett enhetligt och strukturerat arbetssätt i frivården.

### Ungdomar

Inom ramen för Kriminalvårdens verksamhet ska behoven hos unga personer särskilt uppmärksammas.

Kriminalvården ska redovisa en bedömning av hur myndigheten utvecklat sin förmåga att uppmärksamma och tillgodose unga personers behov i verksamheten samt en plan för vilka ytterligare åtgärder som myndigheten planerar att vidta.

### RESULTATINDIKATORER

Kriminalvården ska med hjälp av nedanstående indikatorer redovisa hur verksamheten har utvecklats. I de fall det är motiverat med hänsyn till indikatorernas utveckling ska detta uppmärksammas och analyseras närmare.

### Häkte

1. Strukturerad sysselsättning och tid i gemensamhet
2. Omfattning av uppsökande verksamhet
3. Genomsnittlig tid från verkställbar dom till anstaltsplacering

Indikatorerna ska redovisas uppdelade efter kön.

### Anstalt

01. Antal upprättade verkställighetsplaner i förhållande till antal klienter
02. Antal påbörjade respektive fullföljda brotts- och missbruksrelaterade program i förhållande till antal klienter
03. Antal klienter som avslutat sin verkställighet under året och som under verkställigheten påbörjat respektive fullföljt ett brotts- och missbruksrelaterat program i förhållande till det totala antalet klienter som avslutat sin verkställighet under året
04. Antal påbörjade permissioner respektive särskilda permissioner
05. Antal påbörjade, avbrutna respektive fullföljda utslussningsåtgärder fördelat på frigång, vårdvistelse, halvvägshus samt utökad frigång
06. Andel klienter som frigivits direkt från anstalt utan föregående utslussningsåtgärder
07. Strukturerad sysselsättning i förhållande till tillgänglig tid
08. Antal påbörjade respektive fullföljda teoretiska kurser eller yrkesinriktade utbildningar i förhållande till antal klienter
09. Antal klienter som under året påbörjat respektive fullföljt teoretiska kurser eller yrkesinriktade utbildningar i förhållande till antalet klienter
10. Antal avskildhetsåtgärder samt omfattning i antal dagar

Indikatorerna ska redovisas uppdelade efter kön.

En särskild redovisning utifrån indikatorerna ska lämnas för säkerhetsenheterna vid anstalterna Hall, Kumla och Saltvik.

### Frivård

1. Antal upprättade verkställighetsplaner i förhållande till antal klienter
2. Antal påbörjade respektive fullföljda brotts- och missbruksrelaterade program i förhållande till antal klienter
3. Antal klienter som avslutat sin verkställighet under året och som under verkställigheten påbörjat respektive fullföljt ett brotts- och missbruksrelaterat program i förhållande till det totala antalet klienter som avslutat sin verkställighet under året
4. Antal kontraktsvårdsutredningar samt antal påbörjade respektive avbrutna kontraktsvårdspåföljder
5. Antal klienter som erbjuds, söker, beviljas respektive avbryter verkställighet genom intensivövervakning med elektronisk kontroll
6. Antal påbörjade respektive fullgjorda verkställigheter med föreskrift om samhällstjänst
7. Genomsnittlig tid från verkställbar dom till påbörjad verkställighet av föreskrift om samhällstjänst respektive intensivövervakning som ersättning för kortare fängelsestraff

Indikatorerna ska redovisas uppdelade efter kön.

### Transporttjänst

1. Graden av personalutnyttjande i förhållande till tillgänglig tid

### Gemensammaindikatorer

1. Antal direktrymningar, övriga rymningar samt avvikelser från häkte, anstalt eller i samband med transport
2. Antal allvarliga händelser som innefattat hot eller våld i häkte, anstalt och frivård eller under transport
3. Medelbeläggning i häkte och anstalt samt medelantalet frivårdsklienter
4. Genomsnittlig dygnskostnad i häkte, anstalt och frivård

Indikatorerna ska redovisas uppdelade efter kön i tillämpbara delar.

En särskild redovisning utifrån indikatorerna avseende anstalt ska lämnas för säkerhetsenheterna vid anstalterna Hall, Kumla och Saltvik.

### ÖVRIGA ÅTERRAPPORTERINGSKRAV

### Personal- och utbildningsfrågor

Kriminalvården ska redovisa:

- personalomsättning, fördelad på personalkategorier,

- antal personer respektive andel anställda som genomgått grundutbildning,

- antal personer respektive andel anställda som genomgått fortbildning,

- andel sjukfrånvaro,

- andel kvinnor och män i ledningsfunktion fördelad på olika verksamheter,

Redovisningen ska vara uppdelad efter kön.

Kriminalvården ska därutöver redovisa kostnader samt antalet anställda respektive årsarbetskrafter vid huvudkontoret, regionstaberna, de lokala verksamhetsställena och transporttjänsten. Kostnadsutvecklingen ska analyseras och kommenteras samt ställas i relation till kraven på en effektiv organisation.

### Transportverksamhet, utrikes resor

Kriminalvården ska, avseende utrikes resor för verkställande av beslut om avvisning eller utvisning, redovisa nedanstående uppgifter, dels för resor vid utvisning på grund av brott, dels för övriga utrikes resor. Redovisningen ska avse varje år under perioden 2011-2013 med undantag för punkt 5 och 6 för vilka enbart uppgifter om 2012 och 2013 ska redovisas.

1. Antal transporterade personer

2. Antal genomförda resor

3. Antal resor där överlämnande inte skett

4. Genomsnittligt antal medföljande per resa

5. Antal resor där personal från Polisen medföljt

6. Genomsnittligt antal medföljande personal från Polisen per resa där Polisen medföljt

7. Genomsnittlig styckkostnad per resa

8. Genomsnittlig styckkostnad per verkställd personRedovisningen av punkterna ovan ska även inkludera en analys och kommenterar av utvecklingen för varje punkt under perioden.Kriminalvården ska även redovisa:- en bedömning av vilka faktorer som har påverkat kostnadsutvecklingen och i vilken utsträckning dessa kan relateras till Kriminalvårdens handläggning, samt- en bedömning av hur handläggningstiderna från beställning till genomförd resa har utvecklats och en redogörelse av vilka faktorer som har påverkat handläggningstiderna.

### Överförande av frihetsberövande påföljder till och från ett annat land

Kriminalvården ska redovisa:

- antal klienter som verkställer en frihetsberövande påföljd i Sverige och som skulle kunna bli föremål för överförande av påföljden,

- antal klienter för vilka Kriminalvården vidtagit åtgärder i syfte att överförande ska kunna ske,

- antal klienter som överförts till annat land för verkställighet av en frihetsberövande påföljd och till vilka länder överförande av verkställighet skett, samt

- antal klienter som överförts till Sverige från annat land för verkställighet av en frihetsberövande påföljd och från vilka länder överförande skett.

Av redovisningen ska framgå:

- en analys av utvecklingen under de senaste tre åren,

- genomsnittliga handläggningstider,

- uppgift om genomsnittlig tid från det att domen vinner laga kraft till det att ett ärende om överförande av straffverkställigheten initieras,

- hur en effektiv och skyndsam handläggning säkerställs, och

- eventuella hinder för en skyndsam handläggning samt förslag på åtgärder för att påskynda handläggningen.

### Internationellt arbete

Kriminalvården ska kunna bidra till internationell civil krishantering under ledning av FN, EU och OSSE enligt regeringens beslut samt till utvecklingssamarbete. Kriminalvården ska utifrån ett rättskedjeperspektiv samverka med Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och Domstolsverket kring internationell civil krishantering och utvecklingssamarbete. I syfte att uppnå effektivitet och synergier i det totala svenska bidraget till det internationella fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande arbetet ska Kriminalvården samverka med de myndigheter som är verksamma på detta område.

Myndigheten ska genom sitt deltagande i internationella civila krishanteringsinsatser bidra till att uppfylla de mål som respektive organisation har satt upp för sina insatser.

De finansiella villkoren för Kriminalvårdens bidrag till internationell civil krishantering specificeras i ”Regleringsbrev för budgetåret 2013 avseende anslagen 1:1 Biståndsverksamhet ap. 20 Internationell civil krishantering - del till Kriminalvården”, under utgiftsområde 7.

Kriminalvården ska:

- redovisa omfattningen av och kostnaden för respektive internationellt biståndsfinansierat uppdrag och kortfattat analysera resultatet avseende både prestationer, effekter och vunna erfarenheter samt synergier mellan den civila krishanteringen och utvecklingssamarbetet,

- redovisa vidtagna åtgärder för att efterleva FN:s säkerhetsrådsresolutioner 1325 och 1820 i enlighet med regeringsbeslutet UF2012/56146/UD/SP,

- redovisa myndighetens strategier, organisation och övriga åtgärder avseende de internationella biståndsfinansierade uppdragen,

- redogöra för samarbetet med andra svenska myndigheter rörande internationella biståndsfinansierade uppdrag och därvid särskilt redovisa hur rättskedjeperspektivet har beaktats i förberedelserna inför och vid genomförandet av uppdragen, och

- medverka till upprättandet av en samlad resultatredovisning av rättsväsendets bidrag till internationella biståndsfinansierade uppdrag under året.

Redovisningen enligt den femte punkten samordnas av Rikspolisstyrelsen. Redovisningen enligt ovan ska i tillämpliga delar vara uppdelad utifrån kön.

### Statsbidrag till organisationer inom Kriminalvårdens område

Kriminalvården ska redogöra för vilka organisationer inom Kriminalvårdens område som mottagit statsbidrag från Kriminalvården under 2013. Bidragsbeloppet till varje organisation ska framgå av redovisningen.

### Prognoser

Kriminalvården ska redovisa prognoser för 2013-2017. Prognoserna ska kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle och i förhållande till budgeten. Prognoserna lämnas i Hermes, enligt instruktion från Ekonomistyrningsverket, samt till Justitiedepartementet senast klockan 12.00 vid följande datum:

16 januari

20 februari

2 maj

29 juli

25 oktober

Kriminalvården ska vid varje prognostillfälle redovisa aktuell kapacitet i anstalts- och häktesbeståndet.

Kriminalvården ska lämna relevant information till Migrationsverket i samband med varje prognostillfälle.

## 3 Uppdrag

1. Utvecklat prognosarbeteMed stöd av Brottsförebyggande rådet ska Kriminalvården i samverkan med Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten och Domstolsverket samordna och utveckla prognos- och analysarbetet för att förbättra myndigheternas möjligheter att bedöma sin framtida verksamhetsvolym. Brottsförebyggande rådets bidrag ska syfta till att analysmetoden genomgående håller hög kvalitet. Utgångspunkten är att prognosmodellen ska ge en rättvisande bild av flödet i alla brottmålsprocessens centrala delar. Inom ramen för prognosarbetet ska förutsättningarna för att fullt ut inkludera Ekobrottsmyndigheten i prognosmodellen utredas. Myndigheterna ska lämna en gemensam årlig rapport i samband med budgetunderlagen. Rapporten ska innehålla en analys av tidigare lämnade prognoser i förhållande till det faktiska utfallet.

2. ÅtervändandeKriminalvården, Migrationsverket och Rikspolisstyrelsen ska i samverkan effektivisera arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut i syfte att påtagligt öka antalet verkställda beslut avseende personer som är inskrivna i Migrationsverkets mottagande i förhållande till verksamhetsåret 2012.

3.Internationella insatser och utvecklingssamarbeteKriminalvården ska, i de delar som berör myndigheten, tillsammans med Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och Domstolsverket utarbeta en modell för att bedöma och redovisa hur de kunskaper och erfarenheter som insatt personal har förvärvat i de internationella biståndsfinansierade uppdragen kommer till nytta för rättsväsendet, s.k. hemtagningseffekter. I uppdraget ingår att utvärdera hur vunna erfarenheter värderats hos respektive myndighet ur ett meritperspektiv.Uppdraget ska samordnas och redovisas av Rikspolisstyrelsen i en gemensam rapport till Regeringskansliet (Justitiedepartementet) senast den 1 oktober 2013.Myndigheterna ska i genomförandet av uppdraget, vid behov, samråda med övriga berörda aktörer, i synnerhet Folke Bernadotteakademin (FBA), Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) och Arbetsgivarverket.

4. Plan för jämställdhetsintegreringMerparten av Kriminalvårdens klienter är män och en minoritet är kvinnor. Kriminalvårdens verksamhet ska bedrivas på ett sådant sätt att könstillhörighet inte påverkar i vilken grad klienternas behov tillgodoses. Kriminalvården ska ta fram en plan för hur myndigheten ska bedriva ett utvecklingsarbete för att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 13, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:123). Utgångspunkten ska vara att arbetet med jämställdhetsintegrering bidrar till att Kriminalvården fullföljer sitt verksamhetsuppdrag och uppnår sina mål för verksamheten. Planen ska innehålla identifierade utvecklingsbehov, mål, aktiviteter och budget och ska genomföras under 2014. Vidare ska planen beskriva på vilket sätt lärdomarna från utvecklingsarbetet kan tas tillvara i myndighetens processer efter 2014. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Justitiedepartementet, med kopia till Utbildningsdepartementet) senast den 16 september 2013.

### Pågående uppdrag

1. Rättsväsendets informationsförsörjningUppdrag till Kriminalvården, Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Domstolsverket, Brottsförebyggande rådet, Kustbevakningen, Tullverket och Skatteverket att fortsätta arbetet med att samordna informationsförsörjningen i brottmålsprocessen och därigenom utveckla verksamheterna i rättsväsendet. Under 2013 ska Kriminalvården vidare bistå Regeringskansliet (Justitiedepartementet) med beräkningar som möjliggör kostnads- och nyttokalkyler samt uppskattningar för effekthemtagning.

2. Uppdrag att ta fram en plan för hur tillämpad forskning och utveckling kan omsättas i praktisk verksamhet för att minska återfall i brottKriminalvården ska som ett led i regeringens satsning för att öka effektiviteten i rättsväsendet, analysera hur och i vilken omfattning befintlig kunskap omsätts i konkret verksamhetsutveckling i Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete samt på vilket sätt och i vilken omfattning personalens erfarenheter och behov av ytterligare kunskap omsätts i metodutvecklingsarbetet inom Kriminalvården och föreslå åtgärder för hur detta ska kunna utvecklas.Kriminalvården ska vidare göra en internationell utblick över hur forsknings- och utvecklingsverksamhet används inom kriminalvården i andra jämförbara länder, lyfta fram goda exempel och jämföra med hur verksamheten bedrivs i Sverige. Mot bakgrund av kartläggningen och analyserna ska myndigheten utforma en plan för hur den kunskap som finns med betydelse för det återfallsförebyggande arbetet kan integreras i den ordinarie styrningen och ledningen inom Kriminalvården. Uppdraget ska redovisas senast den 30 juni 2013.

3.Uppdrag till Kriminalvården och Arbetsförmedlingen om åtgärder för att främja dömda kvinnors förutsättningar på arbetsmarknadenKriminalvården och Arbetsförmedlingen ska utveckla sin samverkan för att förstärka insatserna för dömda kvinnor i syfte att öka deras förutsättningar att efter verkställigheten få och behålla ett arbete. En delredovisning av uppdraget ska lämnas till Justitiedepartementet senast den 31 maj 2013. Uppdraget ska slutredovisas senast den 31 maj 2014.

4.Uppdrag att genomföra en kartläggning av klienter som verkställer påföljd i anstalt eller frivårdKriminalvården ska genomföra en kartläggning av klienter som verkställer påföljd. Kartläggningen ska omfatta statiska faktorer som till exempel brottskategori, strafftidens längd och antal tidigare domar samt dynamiska faktorer som bland annat psykisk och fysisk hälsa, missbruksproblematik, utbildningsnivå, arbetslivserfarenhet, boendesituation och familjeförhållanden. Uppdraget ska redovisas senast den 7 januari 2014.

5.Uppdrag att analysera behovet av ökad säkerhet vid frivårdskontorKriminalvården ska göra en kartläggning och beskrivning av de problem avseende säkerheten som kan finnas vid frivårdens kontor. Utifrån kartläggningen ska Kriminalvården analysera om det finns behov av att vidta ytterligare säkerhetsåtgärder. Om Kriminalvården finner att så är fallet ska de förslag som det finns anledning till lämnas tillsammans med en konsekvensanalys av förslagen. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Justitiedepartementet) senast den 30 mars 2013.

# FINANSIERING

## 4 Anslag

## 4.1 Tilldelade anslag/anslagsposter (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

### 1:6 Kriminalvården (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Kriminalvården | 7 754 230 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Kriminalvården (ram) | 7 754 230 |

Villkor för anslag 1:6

###### ap.1 Kriminalvården

1. Anslaget får användas för verksamheten inom Kriminalvården, för ersättning åt ledamöter med flera i övervakningsnämnderna samt för övervakare, biträdande övervakare och förtroendemän. Transporttjänstens verksamhet avseende utlandstransporter inom migrationspolitikens ansvarsområde finansieras inte från anslaget. Myndighetens deltagande i internationella fredsfrämjande insatser finansieras från Anslaget 1:1Biståndsverksamhetap. 20 inom utgiftsområdet Internationellt bistånd.

2. Från anslaget får högst 8 000 000 kronor användas för bidrag till organisationer som avses i 1 § förordningen (2002:954) om statsbidrag till vissa organisationer inom kriminalvårdens område.

3. Kriminalvården ska kunna använda och samverka med det gemensamma radiokommunikationssystemet Rakel. Kriminalvården ska betala 13 366 800 kronor till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som abonnemangsavgift för detta system. Beloppet ska betalas efter fakturering från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.

## 4.3 Finansiella villkor

## 4.3.1 Finansiella villkor för anslag/anslagsposter

#### Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2013 | Indrag av anslagsbelopp |
| 1:6 Kriminalvården |
| ap.1 | 232 277 | 3 % | 0 |

Belopp angivna i tkr\
Anslagssparandet prövas efter eventuell omfördelning av anslagssparande\
Tabellen inkluderar anslagssparande och anslagskredit som i förekommande fall disponeras enligt 7 och 8 §§ anslagsförordningen (2011:223)

## 5 Övriga villkor

## 5.1 Låneram och krediter

| | |
| --- | --- |
| Låneram (enl. 7 kap. 1 § budgetlagen) | 1 465 000 |
| Räntekontokredit (enl. 7 kap. 4 § budgetlagen) | 752 980 |

Belopp angivna i tkr

## 5.2 Utbetalningsplan

Till Kriminalvårdens räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| | |
| --- | --- |
| Utbetalningsdatum | Belopp |
| 2013-01-25 | 647 019 |
| 2013-02-25 | 647 019 |
| 2013-03-25 | 647 019 |
| 2013-04-25 | 647 019 |
| 2013-05-25 | 647 019 |
| 2013-06-25 | 647 019 |
| 2013-07-25 | 647 019 |
| 2013-08-25 | 647 019 |
| 2013-09-25 | 647 019 |
| 2013-10-25 | 647 019 |
| 2013-11-25 | 647 019 |
| 2013-12-25 | 637 021 |
| Summa | 7 754 230 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Kriminalvårdens disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 1:6 ap.1 | Kriminalvården |

## 6 Avgifter och bidrag

## 6.3 Ekonomiskt mål för avgiftsbelagd verksamhet

### Arbetsdrift och terapiverksamhet

För arbetsdriften gäller att direkta kostnader ska till 50 procent täckas av avgiftsintäkterna. För terapiverksamheten gäller att avgifterna ska delfinansiera verksamheten.

## 6.4 Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

### Arbetsdrift och terapiverksamhet

Kriminalvården får ta ut avgifter för varor och tjänster från arbetsdriften och terapiverksamheten. Inkomsterna från arbetsdriften och terapiverksamheten får disponeras av Kriminalvården och ska redovisas mot anslaget 1:6Kriminalvården.

## 7 Övriga inkomster

| | |
| --- | --- |
| Beräknade övriga inkomster som disponeras | 145 000 000 |
| Beräknade övriga inkomster som inte disponeras | 3 000 000 |

Belopp angivna i tkr

## Villkor

Avgifter för dömda som verkställer fängelsestraff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll ska inbetalas till Kriminalvården på ett icke räntebärande konto för att därefter kvartalsvis föras över till Brottsofferfonden.

# UNDANTAG FRÅN EKONOMIADMINISTRATIVA REGELVERKET

Kravet på full kostnadstäckning enligt 5§ första stycket avgiftsförordningen (1992:191) gäller varken för arbetsdriften eller terapiverksamheten. För arbetsdriften gäller att direkta kostnader ska till 50 procent täckas av avgiftsintäkterna. För terapiverksamheten gäller att avgifterna ska delfinansiera verksamheten.

På regeringens vägnar

Beatrice Ask

Anna Lindberg

Kopia till

- Statsrådsberedningen, internrevisionen
- Finansdepartementets budgetavdelning
- Förvaltningsavdelningen, RK Ekonomi
- Riksdagen, justitieutskottet
- Riksrevisionen
- Rikspolisstyrelsen
- Migrationsverket
- Arbetsförmedlingen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Övervakningsnämnderna

På regeringens vägnar

Beatrice Ask

Anna Lindberg

Kopia till

- Statsrådsberedningen, internrevisionen
- Finansdepartementets budgetavdelning
- Förvaltningsavdelningen, RK Ekonomi
- Riksdagen, justitieutskottet
- Riksrevisionen
- Rikspolisstyrelsen
- Migrationsverket
- Arbetsförmedlingen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Övervakningsnämnderna