Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet

Regeringsbeslut\
48

2006-12-21\
M2006/5978/A (delvis)\
M2006/5262/E\
Statens energimyndighet\
Box 310\
631 04 ESKILSTUNA

# Regleringsbrev för budgetåret 2007 avseende Statens energimyndighet

Riksdagen har beslutat om Statens energimyndighets verksamhet för budgetåret 2007 (prop. 2006/07:1, utg.omr. 21, bet. 2006/07:NU3, rskr. 2006/07:78).

Regeringen beslutar att följande skall gälla under budgetåret 2007 för Statens energimyndighet och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Energipolitik | Elmarknadspolitik | Elmarknad |
| Övrig energimarknadspolitik | Tillsyn enligt naturgaslagen |
| Utveckling av övriga energimarknader |
| Politik för ett uthålligt energisystem | Långsiktig utveckling av energisystemet |
| 2002 års energipolitiska program |
| Program för energieffektivisering i energiintensiva företag |
| Elcertifikatsystemet |
| Främjande av vindkraft |
| Främjande av förnybara drivmedel |
| Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser |
| Internationellt samarbete |
| Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar | Svåra påfrestningar | Krisberedskapsförmåga |

## 1 Verksamhetsstyrning

## 1.1 Politikområde Energipolitik

### Mål

Den svenska energipolitikens mål är att på kort och lång sikt trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela Sverige.

Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.

Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av riksdagens beslut i juni 2002 (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317).

### Återrapportering

Myndigheten skall lämna en sammanfattande samlad bedömning av utvecklingen inom energiområdet utifrån de energipolitiska målen.

## 1.1.1 Verksamhetsområde Elmarknadspolitik

### Mål

Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Målet omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i Norden. Detta innebär en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna.

## 1.1.1.1 Verksamhetsgren Elmarknad

### Mål för övervakning av den konkurrensutsatta elmarknaden

Bidra till en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens och en effektiv prisbildning genom att följa och analysera aktuella frågor på elmarknaden och föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja väl fungerande och öppna marknader med tjänster som är anpassade efter kundernas behov.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall återrapportera väsentliga insatser och resultat av verksamheten.

### Mål för tillsyn över monopolföretagen

Bidra till att säkerställa att elnätsföretagens överföring av el är leveranssäker, håller god kvalitet och sker till skäliga priser.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall, med utgångspunkt från målet, redogöra för relevanta delar av myndighetens tillsynsverksamhet. Energimarknadsinspektionen skall redovisa antalet vid inspektionen öppnade och beslutade ärenden samt ärendebalanser. Ärenden skall redovisas fördelade på relevanta ärendekategorier med angivande av handläggningstider.

### Mål för information

Bidra till att kunder, hushåll liksom företag, får nödvändig information för att kunna agera på den konkurrensutsatta delen av elmarknaden.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall, med utgångspunkt från målet, redogöra för relevanta delar av sin informationsverksamhet.

### Mål för internationellt samarbete

Vidareutveckla den gemensamma elmarknaden i Norden och verka för att likvärdiga förutsättningar skapas inom EU:s inre marknad för el i samarbete med övriga europeiska tillsynsmyndigheter.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall redovisa det samarbete med övriga europeiska tillsynsmyndigheter som bedrivs inom European Regulators Group for Electricity and Gas (ERGEG), Council of European Energy Regulators (CEER) och Nordic Energy Regulators(NordREG).

## 1.1.2 Verksamhetsområde Övrig energimarknadspolitik

### Mål

Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi - värme, bränslen och drivmedel - till rimliga priser.

Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med verklig konkurrens kan uppnås.

Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet.

## 1.1.2.1 Verksamhetsgren Tillsyn enligt naturgaslagen

### Mål

Målet för tillsynen är att förutsättningar för en fungerande konkurrens etableras på naturgasmarknaden och att överföringen av naturgas sker till skäliga priser.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall, med utgångspunkt från målet, redogöra för relevanta delar av myndighetens tillsynsverksamhet. Energimarknadsinspektionen skall redovisa öppnade och beslutade ärenden samt ärendebalanser. Ärendena skall redovisas fördelat på relevanta ärendekategorier med angivande av handläggningstider.

## 1.1.2.2 Verksamhetsgren Utveckling av övriga energimarknader

### Mål

Målet är att genom ökad genomlysning av värmemarknaderna stimulera till konkurrens och högre effektivitet, särskilt avseende fjärrvärmemarknaderna.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall redovisa väsentliga insatser för att öka genomlysningen av värmemarknaderna, särskilt avseende fjärrvärmemarknaderna. Energimarknadsinspektionen skall särskilt redovisa insatser kopplade till kraven på särredovisning av fjärrvärmeverksamhet.

### Mål för övervakning av naturgasmarknaden

Målet för övervakningen är att etablera en väl fungerande och effektiv naturgasmarknad i konkurrens.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall lämna en sammanfattning av de viktigaste rapporterna och remissyttrandena samt de viktigaste förslagen till ändring av regelverket som lämnats under verksamhetsområdet. Förslagen skall kommenteras utifrån hur de bidrar till att främja en effektiv och väl fungerande naturgasmarknad i konkurrens.

### Mål för information

Målet för informationsverksamheten är att bidra till att stärka kundernas ställning på naturgasmarknaden. Naturgasmarknadens kunder skall ha grundläggande kunskaper och tillräcklig information för att agera på den konkurrensutsatta naturgasmarknaden.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall, med utgångspunkt från målet, redogöra för relevanta delar av sin informationsverksamhet.

### Mål för internationellt samarbete

Målet för internationellt samarbete är att i samarbete med övriga europeiska tillsynsmyndigheter verka för att likvärdiga förutsättningar skapas för EU:s inre marknad för naturgas.

### Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall redovisa det samarbete med övriga europeiska tillsynsmyndigheter som bedrivs inom European Regulators Group for Electricity and Gas (ERGEG), Council of European Energy Regulators (CEER) och Nordic Energy Regulators(NordREG).

## 1.1.3 Verksamhetsområde Politik för ett uthålligt energisystem

### Mål

Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet, och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik.

Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är

- att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i Sverige, samt

- att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i Sverige som på andra marknader.

### Återrapportering

Myndigheten skall lämna en samlad bedömning av den faktiska utvecklingen inom områdena effektiv energianvändning och förnybara energikällor avseende kostnad, miljöpåverkan, särskilt med avseende på att begränsa klimatpåverkan, samt utvecklingstakten.

## 1.1.3.1 Verksamhetsgren Långsiktig utveckling av energisystemet

Långsiktig utveckling av energisystemet består av insatser för forskning, utveckling och demonstration samt introduktion av energiteknik. Medlen kan disponeras för stöd till grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete i program eller fristående projekt. Stödformerna kan kombineras och disponeras inom skilda utvecklingsområden. Medlen kan även användas för fullgörande av myndighetens uppgift att verka för ökat nyttiggörande och kommersialisering av tekniker och tjänster inom energiområdet genom att myndigheten stödjer projekt så att marknadsmässiga förutsättningar kan prövas och utvecklas.

Mål 1

Målet är att bidra till förutsättningarna för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i Sverige.

För tema- och utvecklingsområden skall s.k. effektmål uppställas för att konkretisera de övergripande visionerna och målen för verksamheten. Vidare skall s.k. EFUD-mål anges för att visa hur verksamheten kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering skall skapa bättre förutsättningar för energisektorn att nå effektmålen för respektive område.

### Återrapportering 1

Myndigheten skall redovisa vilka områden som prioriterats och hur verksamheten väsentligen utformats utifrån den metodik som fastlagts av riksdagen (prop. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347). För varje temaområde skall årets viktigaste resultat redovisas. Myndigheten skall redovisa antalet beslut, beviljade program- och projektmedel och andelen samfinansiering fördelat på forskningsfinansiärer, inklusive näringslivet, samt redovisat per temaområde. Myndigheten skall per verksamhetskategori redovisa dels andel av antal projektbeslut dels andel av beslutade medel. Myndigheten skall redovisa fördelningen av projektmedel per utförare såsom universitet, högskolor, företag, branschorgan och offentliga organ, både totalt och fördelat på temaområden.

Mål 2

Målet är

- att vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens, som används för utveckling och omställning av energisystemet, finns inom universiteten, högskolorna, näringslivet och den offentliga sektorn,

- att den vetenskapliga kvaliteten skall vara hög och att insatserna skall ha hög samhällelig relevans.

Återrapportering 2

Myndigheten skall per temaområde redovisa följande indikatorer:

- Doktors- och licentiatexamina under året (antal och fördelat på kvinnor och män),
- Verksamma seniora forskare med energiinriktning (antal och fördelat på kvinnor och män),
- Industridoktorander (andel och antal, fördelat på kvinnor och män),
- Publicerade vetenskapliga artiklar i granskade tidskrifter (antal).

Myndigheten skall redovisa de väsentliga aktiviteter och i vilken omfattning myndigheten samverkat med:

- Formas i frågor som rör energianvändning i byggnader m.m.,
- Vinnova vad gäller transporter samt
- Vetenskapsrådet vad gäller energirelaterad grundforskning.

Myndigheten skall redovisa de väsentliga resultaten av under 2007 genomförda utvärderingar av vetenskaplig kvalitet och relevans. Myndigheten skall rapportera vilka sammanställningar och analyser som genomförts av resultat från forsknings- och utvecklingsverksamhet på energiområdet.

Mål 3

Målet är

- att stödja och främja svenskt näringslivs utveckling och introduktion av nya produkter och tjänster på marknaden som bidrar till omställning till ett hållbart energisystem såväl i Sverige som globalt, och

- att bidra till kommersialisering av projektresultat genom att aktivt stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential med såväl affärsutvecklande åtgärder som finansiellt stöd.

Återrapportering 3

Myndigheten skall per temaområde redovisa följande indikatorer:

- omfattningen av investerat riskkapital (kronor),
- slag av mottagare för utvecklingsprojekt och stöd till kommersialisering,
- antal patent och licenser,
- antalet nya företag som fått stöd från myndigheten,
- antal nya eller förbättrade produkter/tjänster som kommit ut på marknaden med stöd från myndigheten.

Myndigheten skall redovisa utvecklingsarbetet med att främja projekt som bedöms ha kommersiell potential så att deras marknadsmässiga förutsättningar kan prövas.

Mål 4

Målet är att resultat och metoder från forskning inom temaområdet energisystemstudier används i och integreras med myndighetens löpande verksamhet.

Återrapportering4

Myndigheten skall redovisa väsentliga insatser för att integrera resultat och metoder i den löpande verksamheten. Myndigheten skall även redovisa arbetet med ökad kunskap om mäns och kvinnors energianvändning.

## 1.1.3.2 Verksamhetsgren 2002 års energipolitiska program

### Åtgärder för effektivare energianvändning

1. Målet är att öka kunskaperna om och stimulera intresset för ekonomiskt och miljömässigt motiverad energieffektivisering hos specifika användargrupper och allmänheten.

2. Målet är att öka andelen kvinnor som nås av informations- och utbildningsinsatser såväl hos specifika användargrupper som allmänheten.

### Återrapportering

Myndigheten skall redovisa väsentliga insatser som genomförts under året och bedömda effekter. Myndigheten skall därvid särskilt redovisa:

- bedömda effekter av större informations- och utbildningsinsatser som genomförts med avseende på spridning, uppmärksamhet och kunskapshöjning samt ur ett jämställdhetsperspektiv,

- antalet projekt som har fått bidrag för särskilda informations- och utbildningsinsatser, vilka grupper som erhållit medel samt totalt belopp för detta,

- vilka slag av utbildnings- och samordningsinsatser de regionala energikontoren har genomfört,

- vilka slag av aktiviteter som de kommunala energirådgivarna har genomfört i syfte att nå allmänheten,

- antalet kommuner som beviljats medel för kommunal energirådgivning samt totalbeloppet för detta,

- andel av allmänheten respektive i möjlig mån specifika användargrupper som känner till att deras kommun erbjuder kommunal energirådgivning, andel som varit i kontakt med en energirådgivare och andel som till följd av detta vidtagit någon åtgärd för energieffektivisering, samtliga andelar fördelade på kvinnor och män,

- insatser inom dialogprojektet Bygga, bo och förvalta för framtiden inom ramen för den under 2003 undertecknade överenskommelsen mellan regeringen och ett antal privata och offentliga aktörer inom bygg- och fastighetssektorn,

- insatser och resultat inom verksamheten för provning, märkning och certifiering av energianvändande utrustning samt marknadskontroll,

- insatser för att främja kostnadseffektiv individuell värme- och varmvattenmätning och andra aktiviteter för en energieffektivare uppvärmning,

- insatser för att främja och följa upp stöden för energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler för offentlig verksamhet samt för konvetering från direktverkande elvärme och oljeuppvärmning i bostadshus samt för att främja mer kostnadseffektiv konverteringsteknik.

Teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik

Mål 1

Att påskynda marknadsintroduktion av ny och befintlig energieffektiv teknik.

Återrapportering 1

Myndigheten skall redovisa väsentliga aktiviteter som utförts under året i relation till målet.

Mål 2

Att genom teknikupphandlingar stimulera utveckling och öka marknadsintroduktion av energieffektiv teknik.

Återrapportering 2

Myndigheten skall redovisa väsentliga insatser som genomförts under året i relation till målet. Myndigheten ska också redovisa hur nära marknadsintroduktion de teknikupphandlade systemen/produkterna är, kostnadseffektivitet samt bedömd teknisk potential för minskad energianvändning på nationell nivå för respektive produkt/system. Myndigheten skall vidare, då det är möjligt, redovisa kvantitativa uppföljningar av spridningseffekterna och påverkan på marknaden i stort.

## 1.1.3.3 Verksamhetsgren Program för energieffektivisering i energiintensiva företag

### Mål

Målet med programmet är att främja en effektiv användning av energi, särskilt el, bland deltagande företag.

### Återrapportering

Myndigheten skall årligen under programperioden rapportera antal företag som under året ansökt om deltagande i programmet liksom antal ansökningar som godkänts. Denna rapportering skall även innehålla uppgifter om företagens totala elanvändning och elproduktion samt beräknad sammanlagd skattenedsättning under det första året.

För de företag som deltagit i programmet i två år skall myndigheten rapportera antal företag som infört ett certifierat energiledningssystem samt på en aggregerad nivå redovisa vilken effekt som dessa företag samlat bedömer kommer att uppnås till följd av de åtgärder för effektivare elanvändning som man åtagit sig. Denna rapportering skall även innehålla uppgifter om företagens totala energi/elförbrukning och produktion samt beräknad sammanlagd skattenedsättning under första och andra året.

Myndigheten skall löpande redovisa programmets genomförande i företagen.

Myndigheten skall efter programmets femte år (2009) redovisa den samlade måluppfyllelsen för programmet i följande termer.

-Antal företag som uppfyllt respektive inte uppfyllt sina åtaganden i programmet.

-Verkligt uppnådd effektivisering av elanvändning relativt den bedömda vid sammanställningen av åtaganden år två.

-Verkligt uppnådd effektivisering av elanvändning relativt den effektivisering man kunde ha förväntat sig vid en alternativ tillämpning av elskatt.

## 1.1.3.4 Verksamhetsgren Elcertifikatsystemet

### Mål

Målet är att under perioden 2002-2016 öka användningen av el från förnybara energikällor med 17 TWh.

### Återrapportering

Myndigheten skall redovisa väsentliga aktiviteter som utförts under året inom elcertifikatsystemet. I detta ingår att följa upp och rapportera erfarenheter från arbetet, särskilt avseende deklarationer och tillsyn samt utvecklingsinsatser. Efterlevnaden av villkoren i förordningen (2003:120) om elcertifikat avseende de anläggningar som använder biobränslen skall särskilt redovisas. Myndigheten ska även redovisa en bedömning av måluppfyllnaden, antal godkända anläggningar, installerad effekt och årlig elproduktion fördelat på energislag samt särskilt redovisa fördelningen mellan olika biobränslen och torv. Myndigheten skall även redovisa eventuella aktiviteter kopplade till den statliga prisgarantin för elcertifikat.

## 1.1.3.5 Verksamhetsgren Främjande av vindkraft

### Mål

Planeringsmålet för vindkraft är en årlig produktionskapacitet på 10 TWh till 2015. Myndigheten skall stödja och underlätta en kraftig expansion av vindkraften. Myndigheten skall som ett led i detta arbete höja kunskapsnivån om vindkraftens egenskaper och möjligheter. Som nationell expertmyndighet skall myndigheten vara pådrivande i det nationella arbetet med att främja vindkraften.

### Återrapportering

Myndigheten skall samlat redovisa de väsentligaste aktiviteterna som utförts under året i relation till målen. Myndigheten skall därvid särskilt redovisa arbetet med

- att skapa planmässiga förutsättningar för att planeringsmålet skall kunna uppnås och att stärka vindkraftens situation genom att löpande uppdatera riksintressen för vindkraft och regionala planeringsmål,

- att genom insatser för marknadsintroduktion av vindkraft bidra till en avsevärt ökad produktion av el från vindkraft i syfte att minska kostnaderna för nyetablering av storskalig vindkraft i havs- och fjällområden,

- att genom forskning, utveckling och demonstration skapa förutsättningar för en storskalig expansion av vindkraften,

- att genom informationsinsatser öka förståelsen för vindkraftens egenskaper och möjligheter och säkerställa att en aktuell och tillförlitligt driftstatistik för vindkraftsproduktionen finns tillgänglig,

- att vid behov understödja vindkraftssamordnarna i deras arbete,

- att aktivt delta i samråd, och

- kompetensutvecklingsinsatser för övriga myndigheter, särskilt länsstyrelserna och kommunerna.

Myndigheten skall även i samband med utgiftsprognosen i augusti redovisa vilka åtgärder som genomförts avseende stödet för marknadsintroduktion av vindkraft, vilka resultat som uppnåtts och en bedömning av stödets framtida utfall. Myndigheten skall särskilt redovisa det ekonomiska utfallet och i vilken omfattning åtgärderna snabbt leder till ökad elproduktion.

## 1.1.3.6 Verksamhetsgren Främjande av förnybara drivmedel

### Mål

Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i Sverige gäller att denna från och med 2005 skall utgöra minst 3 procent av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Från och med 2010 skall användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel uppgå till minst 5,75 procent.

### Återrapportering

Myndigheten skall i samband med kontrollen och utvärderingen av pilotprojekt enligt 2 kap. 12 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (regeringsbeslut den 19 november 1998, dnr Fi1998/3032/S/6) följa upp och redovisa användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel för transportändamål i Sverige samt utarbeta underlag till Sveriges rapportering till EG-kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG om främjande av drivmedel.

## 1.1.3.7 Verksamhetsgren Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser

### Mål

Målet är att bidra till att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer gemensamt genomförande (JI), mekanismen för en ren utveckling (CDM) och internationell handel med utsläppsrätter, till trovärdiga och effektiva instrument i det internationella klimatsamarbetet, främst genom att delta i och genomföra konkreta projekt.

Myndigheten skall stödja och underlätta för svenska företag som önskar engagera sig i de projektbaserade mekanismerna.

Myndigheten skall sträva efter en jämn geografisk spridning av projekten samt att projekt också kan initieras och genomföras i de minst utvecklade länderna.

Myndigheten skall eftersträva och verka för att svensk enegiteknik sprids genom tillämpningen av de flexibla mekanismerna.

Myndigheten skall bistå Regeringskansliet och medverka i svenska insatser på det klimatpolitiska området inom ramen för Östersjösamarbetet på energiområdet (BASREC) och svara för sekretariatsfunktionen i den s.k.Testing Ground Committee. Myndigheten skall ansvara för Sveriges deltagande i klimatinvesteringsfonden (Testing Ground Facility) inom BASREC och representera Sverige i den s.k.Investors Committeesom utgör styrgrupp för Testing Ground Facility.

Myndigheten skall stödja CDM-styrelsen (Executive Board) och Övervakningskommittén för gemensamt genomförande (JI SupervisoryCommittee), som verkar under FN:s klimatkonvention.

Målet med EU:s system för handel med utsläppsrätter är att minska utsläppen av koldioxid inom EU på ett kostnadseffektivt sätt. Myndigheten skall bidra till detta genom att fullgöra sina uppgifter inom ramen för handelssystemet med god kvalitet och på ett effektivt sätt.

### Återrapportering

Myndigheten skall redovisa väsentliga insatser som utförts under året. Redovisningen skall innefatta utveckling av projektportföljen med information om förvärv av utsläppsenheter, inklusive beräknade additionella utsläppsförändringar, fördelade på kategorier och länder. För hela projektportföljen skall även aggregerade reduktionskostnader uppges. För varje projekt skall också lämnas beräknade startdatum och det uppskattade bidraget till hållbar utveckling i värdländerna. Projektportföljens utveckling i TGF och andra fonder som myndigheten engagerar sig i skall också redovisas liksom överföring av utsläppsminskningsenheter till myndigheten.

Återrapporteringen skall även innefatta information om studier med relevans för området vilka myndigheten bidragit till eller medverkat i samt en översikt av förutsedda och planerade insatser på området. Myndigheten skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stödja och underlätta för svenska företag att engagera sig i de projektbaserade mekanismerna.

Myndigheten skall redovisa väsentliga aktiviteter som myndigheten utfört under året för att fullgöra sina uppgifter inom handelssystemet med utsläppsrätter. I detta arbete ingår att följa upp och rapportera erfarenheter från arbetet, särskilt avseende tilldelning av utsläppsrätter, registerhantering, utfärdande av utsläppsrätter, elektronisk rapportering inklusive användningsgrad samt problem som uppstått. Myndigheten ska även redovisa sina informationsinsatser på området.

## 1.1.3.8 Verksamhetsgren Internationellt samarbete

### Mål 1

Målet är att omställningen och den långsiktiga utvecklingen av energisystemet skall främjas genom internationellt samarbete. I detta ingår att bidra till att föra vidare internationella erfarenheter av teknikutveckling på energiområdet till svenska avnämare och i tillämpliga delar sprida svenska erfarenheter internationellt i syfte att bidra till att öka svensk ekonomisk tillväxt.

### Återrapportering 1

Myndigheten skall redovisa sitt deltagande i internationella samarbetsfora och väsentliga prestationer som utförts. Myndigheten skall uppskatta effekterna av och redovisa kostnaderna för sitt internationella arbete och hur samverkan skett med internationella organisationer.

Mål 2

Målet är att myndigheten snabbt skall kunna ta fram underlag för det svenska deltagandet inom ramen för EU- och IEA-samarbetet samt i energisamarbetet med de andra nordiska länderna och länderna runt Östersjön, Barentssamarbetet och övrigt internationellt energisamarbete.

Myndigheten skall vid behov bistå Regeringskansliet vid Sveriges förhandlingar inom EU med löpande analysarbete och mindre utredningsarbete. Vidare skall myndigheten bistå Regeringskansliet i det arbete med energiscenarier som bedrivs inom EU. Myndigheten skall särskilt bidra med analyser av de modellkörningsresultat och indata för Sverige som tas fram inom ramen för detta arbete.

Myndigheten skall även bistå Regeringskansliet med arbete inom ramen för FN:s klimatkonvention och Kyotoprotokollet. Myndigheten skall bidra med underlag inför arbetet i IEA:s styrelse (Governing Board) och dess beredande kommittéer samt medverka med insatser för att sprida resultaten av samarbetet inom IEA. Energimyndigheten skall bl.a. utarbeta förslag till instruktioner och minnesanteckningar för sammanträden i IEA:sStanding Group on Long-Term Co-operation(SLT) och IEA:sCommittee on Energy Research and Technology(CERT).

Återrapportering 2

Myndigheten skall redovisa hur myndigheten bidragit till det svenska deltagandet inom ramen för EU- och IEA-samarbetet, FN:s klimatkonvention och Kyotoprotokollet, inklusive energirelaterat klimatsamarbete, samt i energisamarbetet med de nordiska länderna, Östersjösamarbetet och Barentssamarbetet samt övrigt internationellt samarbete.

Mål 3

Målet är att myndigheten inom sitt ansvarsområde skall bistå Regeringskansliet med underlag inför rapportering till EG-kommissionen avseende genomförandet av vissa EG-rättsakter där sådan rapportering föreskrivs.

Återrapportering 3

Myndigheten skall redovisa en sammanställning av redovisade underlag för rapportering till Europeiska kommissionen.

Mål 4

Målet är att myndigheten tar aktiv del i genomförandet av energistadgefördragets protokoll om energieffektivisering och därtill hörande miljöaspekter.

Återrapportering 4

Myndigheten skall redovisa sitt deltagande i genomförandet av energistadgefördragets protokoll om energieffektivisering och därtill hörande miljöaspekter.

Mål 5

Målet är att myndigheten inom sina verksamhetsområden skall delta i projekt inom ramen för det nordiska samarbetet, Östersjösamarbetet, Barentssamarbetet, EU, IEA-samarbetet, globalt utvecklingssamarbete samt i programverksamhet inom ramen för utlandsbaserad omvärldsbevakning som bedrivs av Institutet för tillväxtpolitiska studier.

Återrapportering 5

Myndigheten skall redovisa de projekt som myndigheten deltagit i. För de aktuella projekten skall kostnader för administration och programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering särredovisas. Myndigheten skall även redovisa väsentliga aktiviteter som genomförts i samverkan med Sida.

Mål 6

Målet är ett fokuserat och ökat svenskt deltagande i EU:s program. Områden som är av särskild betydelse för omställningen och den långsiktiga utvecklingen av det svenska energisystemet skall prioriteras. Myndigheten skall i samverkan med övriga berörda intressenter fullgöra uppgifter avseende främjande av svenska aktörers deltagande i gemenskapens ramprogram för konkurrenskraft och innovation (CIP) och delprogrammet Intelligent energi – Europa (med områdena energieffektivisering i SAVE, förnybara energikällor i ALTENER, energianvändningen i transportsektorn i STEER), Energy Star-programmet samt den europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning och utveckling. Myndigheten har ett huvudansvar för delprogrammet Intelligent energi – Europa inom ramen för svenskt deltagande i gemenskapens ramprogram för konkurrenskraft och innovation (CIP).

Återrapportering 6

Myndigheten skall redovisa väsentliga prestationer som myndigheten genomfört för att öka svenskt deltagande i EU:s program samt vilka kategorier av aktörer som har deltagit. En koppling till utvecklingsområden skall göras i redovisningen. För de aktuella projekten skall kostnader för administration och programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering särredovisas.

## 1.2 Politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar

### Mål

Målet för politikområdet är att minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder.

## 1.2.1 Verksamhetsområde Svåra påfrestningar

### Mål

Målet är att minska risken för och konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred. Om en sådan påfrestning skulle inträffa skall kvinnors, mäns och barns liv, personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö hindras eller begränsas.

### Återrapportering

Myndigheten skall redovisa en bedömning av förmågan såvitt avser myndighetens ansvarsområden inom samverkansområdena Teknisk infrastruktur och Transporter i enlighet med förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap samt en analys av prestationernas effekter på beredskapen och hur de har bidragit till att uppfylla målen.

## 1.2.1.1 Verksamhetsgren Krisberedskapsförmåga

### Mål

Målet är att myndigheten skall ha god krishanteringsförmåga, operativ förmåga och förmåga i samhällsviktig verksamhet att motstå allvarliga störningar. Myndigheten skall delta i kontaktgruppen för civila myndigheter verksamma inom PFF-samarbetet som leds av Krisberedskapsmyndigheten (KBM).

Verksamheten ska dels bedrivas så att risken för störningar i den tekniska infrastrukturen i samhället minimeras, dels syfta till att trygga försörjningen av fossila bränslen, vid svåra påfrestningar på samhället i fred.

Krishanteringsförmåga

Målet är att myndigheten skall ha god förmåga att vid allvarliga störningar leda den egna verksamheten, fatta beslut inom eget ansvarsområde, sprida snabb, korrekt och tillförlitlig information och vid behov kunna medverka i samordning och koordinering med andra aktörer och deras åtgärder.

Operativ förmåga

Målet är att myndigheten skall ha god förmåga att snarast påbörja åtgärder för att hantera eller medverka i hanteringen av konsekvenser av inträffade händelser, genomföra de åtgärder som krävs för att avhjälpa, skydda och lindra effekterna av det inträffade.

Förmåga i samhällsviktig verksamhet att motstå allvarliga störningar

Målet är att myndigheten skall ha god förmåga att motstå allvarliga störningar så att samhället fortfarande kan fungera och säkerställa att befolkningen får en grundläggande service, trygghet och omvårdnad om allvarliga störningar skulle inträffa.

Myndigheten skall i samverkan med Affärsverket svenska kraftnät och andra berörda myndigheter fortsätta arbetet med att skapa möjligheter för att i fredstid styra knappa eltillgångar till prioriterade användare utifrån ett tekniskt, juridiskt och organisatoriskt perspektiv. I uppdraget ingår att ha en helhetssyn kring styrning av el till prioriterade användare och samordna olika myndigheters fortsatta arbete inom prioriteringsområdet. Myndigheten skall vidare i samverkan med Affärsverket svenska kraftnät fortsätta arbetet med en analys av möjliga system för styrning av el till prioriterade användare. Analysen bör resultera i ett rimligt system för styrning av el till prioriterade användare vid fredstida bristsituationer. Analysen bör ta hänsyn till aspekter kring kostnader och nytta av bl.a. möjliga planeringsmässiga, driftsmässiga och tekniska förutsättningar.

### Återrapportering

Inom verksamhetsgrenen Krisberedskapsförmåga skall myndigheten redovisa ovanstående förmågor enligt skalan;

- god förmåga,

- i huvudsak god förmåga men med vissa brister,

- viss, men bristfällig förmåga, respektive

- ingen/mycket bristfällig förmåga.

Redovisningens bedömningar skall göras gentemot risker som identifieras i myndighetens risk- och sårbarhetsanalys och gentemot de omvärldsexempel som Krisberedskapsmyndigheten tagit fram. Gränssättande faktorer inom myndighetens ansvarsområde som allvarligt påverkar förmågan att hantera allvarliga störningar skall redovisas, liksom alternativa sätt att säkerställa att den nytta som verksamheten normalt tillhandahåller kan levereras på annat sätt om inte den ordinarie verksamheten kan bedrivas. Uppföljningen skall redovisa vilka effekter genomförda åtgärder och verksamheter haft på förmågorna. I de fall utfallet, i effekt- eller kostnadstermer, väsentligt skiljer sig från planen skall detta kommenteras och motiveras. Åtgärder och verksamheter finansierade av anslaget 7:5 Krisberedskap och effekterna dessa haft på förmågorna skall särredovisas.

Myndigheten skall lämna underlag till Krisberedskapsmyndighetens kvartalsrapporter vad avser PFF-verksamhet.

## 2 Övriga mål och återrapporteringskrav

### Miljökvalitetsmål

Myndigheten skall i sitt arbete bidra till att uppfylla de av riksdagen antagna miljökvalitetsmålen som är relevanta för energisektorn, med inriktning på miljömålen begränsad klimatpåverkan, god bebyggd miljö, frisk luft och bara naturlig försurning. Beträffande energipolitiska insatser för begränsad klimatpåverkan bör dessa bidra till att det klimatpolitiska delmålet för perioden 2008–2012 uppnås och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet till 2050 kan uppnås.

Myndigheten skall redovisa väsentliga aktiviteter som genomförts för att uppfylla relevanta miljökvalitetsmål. Bedömningen skall inriktas på miljömålen begränsad klimatpåverkan, god bebyggd miljö, frisk luft och bara naturlig försurning. Myndigheten skall också redovisa hur samverkan har skett med Miljömålsrådet och berörda miljömålsmyndigheter. Myndigheten skall även redovisa erfarenheter, kostnader och tidsåtgång för beredning av ärenden som genomförts i enlighet med förordningen (2003:262) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram.

### Miljöledningsarbete

Myndigheten skall årligen i samband med årsredovisningen, dock senast den 1 mars, redovisa sitt miljöledningsarbete enligt riktlinjer i regeringsbeslut den 10 november 2005 med ändring den 25 oktober 2006 (dnr M2006/4485/Hm).

### Regional utveckling

Myndigheten skall medverka till genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007-2013 och dess prioriteringar. Myndighetens medverkan skall ske i samverkan med den aktör som har det regionala utvecklingsansvaret i länet. Myndigheten skall med strategin som grund även prioritera gemensamma insatser med andra myndigheter. Myndigheten skall även bistå Regeringskansliet vid framtagandet av en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. Myndigheten skall även bidra till att att utveckla länsstyrelsernas energiomställningsarbete.

Myndigheten skall senast den 2 juli 2007 till regeringen (Näringsdepartementet) samt i årsredovisningen redovisa

– vilka av den nationella strategins prioriteringar som myndigheten utgått från samt vilka av myndighetens verksamheter som berörts eller kommer att beröras,

– formerna för medverkan och samverkan med det organ som har det regionala utvecklingsansvaret i länet, och

– planerade och genomförda insatser med berörda myndigheter.

Myndigheten skall bistå Verket för näringslivsutveckling (Nutek) med underlag vid uppföljningen av regionala tillväxtprogram avseende 2007 enligt närmare anvisningar från Nutek. Myndigheten skall vid förfrågan från länens programansvariga redovisa beslutade och utbetalade belopp inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen.

### Utfall och utgiftsprognoser

Myndigheten skall, i tillämpliga delar, i det ekonomiadministrativa systemet Hermes redovisa utgiftsprognoser för 2007-2010 på samtliga anslag och anslagsposter, inklusive äldre anslag, som myndigheten disponerar vid nedanstående prognostillfällen. Prognoserna skall kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle och i förhållande till statsbudgeten. Myndigheten skall även sammanställa och samordna redovisning av prognoser för de anslagsposter som disponeras av Konsumentverket respektive Vinnova inom anslagen 35:2 Insatser för effektivare energianvändning respektive 35:5 Energiforskning.

Om möjligt skall prognosen också månadsfördelas för innevarande år så att jämförelser kan göras med faktiskt utfall. En avvikelseanalys skall göras för samtliga anslag som myndigheten disponerar.

Redovisningen skall ske senast

- den 23 januari 2007,

- den 7 mars 2007,

- den 2 maj 2007,

- den 2 augusti 2007 och

- den 30 oktober 2007.

### Energieffektivisering i lokaler

Statliga myndigheter skall vara ledande i omställningen till ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt samhälle och i detta syfte verka för en ökad energieffektivisering i sina lokaler. Vid upphandling av all energirelaterad utrustning skall, med beaktande av funktionskrav och andra relevanta krav, det alternativ väljas som är det mest fördelaktiga med hänsyn tagen till merkostnaden vid inköpet och den minskade energianvändningen under produktens tekniska livslängd.

Myndigheten skall redovisa storleken på den totala energianvändningen i sina lokaler och vilken energiform som har använts. Myndigheten skall vidare redovisa vilka åtgärder inklusive upphandlingsförfaranden som har vidtagits för att minska och effektivisera den totala energianvändningen.

### Trygg naturgasförsörjning

Myndigheten skall vara tillsynsmyndighet för naturgasförsörjning enligt 8 a kap. naturgaslagen (2005:403).

Målet för tillsynen är att de som omfattas av föreskrifter om trygg naturgasförsöjning följer dessa föreskrifter och villkor.

### Återrapportering

Myndigheten skall återrapportera väsentliga insatser.

## 3 Organisationsstyrning

Energimarknadsinspektionen skall vid utövandet av sin verksamhet samverka med övriga på området berörda myndigheter. Inom ramen för målet om övervakning skall samverkan särskilt ske med Konkurrensverket och Finansinspektionen, inom ramen för målet för tillsyn skall myndigheten särskilt samverka med Elsäkerhetsverket, inom ramen för målet information skall samverkan särskilt ske med Konsumentverket samt inom ramen för målet internationellt samarbete skall samverkan särskilt ske med övriga nordiska tillsynsmyndigheter.

Återrapportering

Energimarknadsinspektionen skall redovisa omfattningen av denna samverkan.

Mål

Myndigheten skall kvalitetssäkra sina tjänster och insatser.

Återrapportering

Resultaten av kvalitetsarbetet skall redovisas. I detta ingår information om hur arbetet bedrivits, vilka erfarenheter som vunnits och vilka åtgärder myndigheten avser att vidta till följd av dessa.

## 4 Uppdrag

### 1. Energiindikatorer

Myndigheten skall fortsätta arbetet med att ta fram indikatorer på energiområdet, vilka kan tjäna som underlag för uppföljning av de energipolitiska målen. Rapporten som lämnades i juni 2006 skall uppdateras och vidareutvecklas. I 2007 års rapport skall särskilt beaktas behovet av indikatorer för uppföljning av försörjningstryggheten avseende energi. Uppdraget skall redovisas senast den 15 juni 2007.

### 2. Statistik- och informationsfunktion på elmarknadsområdet

Energimarknadsinspektionen skall löpande tillhandahålla relevant statistik och marknadsinformation inom sitt verksamhetsområde.

### 3. Uppdrag inom el- och naturgasmarknaderna

a. Energimarknadsinspektionen skall årligen utarbeta och offentliggöra en rapport i enlighet med de rapporteringskrav som följer av art. 23.1 andra stycket Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el m.m. (2003/54/EG). Energimarknadsinspektionen skall kartlägga samt redovisa arten och omfattningen av de klagomål på elmarknadens funktionssätt som framförts från allmänheten och marknadens aktörer. I rapporten skall Energimarknadsinspektionen uttala sig om elmarknadernas funktion. Energimarknadsinspektionen skall följa och analysera utvecklingen på elmarknaderna, särskilt vad gäller planer på utbyggnad av stamnätet och överföringsförbindelser till utlandet, kapacitetsutveckling och strukturförändringar inom produktion, handel och nätverksamhet, dominerande marknadsställning, prisutvecklingen på el och nättjänster samt utvecklingen avseende leverantörsbyten och leveranssäkerhet. Rapporten skall i tillämpliga delar tas fram i samråd med Konkurrensverket och redovisas senast den 30 juni 2007.

b. Energimarknadsinspektionen skall årligen utarbeta och offentliggöra en rapport i enlighet med de rapporteringskrav som följer av art. 25.1 andra stycket Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas m.m. (2003/55/EG). Energimarknadsinspektionen skall kartlägga samt redovisa arten och omfattningen av de klagomål på naturgasmarknadens funktionssätt som framförts från allmänheten och marknadens aktörer. I rapporten skall Energimarknadsinspektionen uttala sig om naturgasmarknadernas funktion. Energimarknadsinspektionen skall följa och analysera utvecklingen på naturgasmarknaderna, särskilt vad gäller planer på utbyggnad av stamnätet och överföringsförbindelser till utlandet, kapacitetsutveckling och strukturförändringar inom produktion, handel och nätverksamhet, dominerande marknadsställning, prisutvecklingen på naturgas och nättjänster samt utvecklingen avseende leverantörsbyten och leveranssäkerhet. Resultatet av dessa analyser skall redovisas i rapporten. Rapporten skall i tillämpliga delar tas fram i samråd med Konkurrensverket och redovisas senast den 30 juni 2007.

c. Energimarknadsinspektionen skall i samarbete och i samråd bistå Konkurrensverkets rapportering till Europeiska kommissionen om vissa konkurrensfrågor på elmarknaden i enlighet med de återrapporteringskrav som följer av art. 23.8 andra stycket direktiv 2003/54/EG. Energimarknadsinspektionen skall förse Konkurrensverket med relevant marknadsrelaterad information. Konkurrensverkets rapportering skall ske senast den 31 juli varje år fram till och med 2010 och därefter vid samma tidpunkt vart annat år.

### 4. Försörjningstryggheten på el- respektive naturgasmarknaden

a. Energimarknadsinspektionen skall utarbeta en årlig rapport om sin övervakning av försörjningstryggheten för elmarknaden enligt art. 4 direktiv 2003/54/EG. Övervakningen skall särskilt omfatta uppgifter om balansen mellan tillgång och efterfrågan, förväntad framtida efterfrågan och tillgängliga leveranser, nytillkommande kapacitet, nätets kvalitet och nivån på dess underhåll samt åtgärder för att täcka efterfrågetoppar och bristande leveranser från en eller flera leverantörers sida. Uppgiften skall utföras i samråd med Affärsverket svenska kraftnät. Rapporten skall redovisas till regeringen senast den 30 juni 2007.

b. Myndigheten skall årligen senast den 1 november utarbeta en rapport i enlighet med de rapporteringskrav som följer av art. 5 Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning (2004/67/EG). Rapporten skall tas fram i samråd med den systemansvariga myndigheten.

c. Myndigheten skall senast den 1 november 2007 upprätta en allmän strategi för en trygg naturgasförsörjning enligt 8a kapitlet 3 § första stycket naturgaslagen (2005:403). I strategin skall bland annat en nationell plan med åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen i krissituationer ingå. Innan myndigheten beslutar om den nationella planen eller en ändring i den, skall myndigheten samråda med den systemansvariga myndigheten.

d. Energimarknadsinspektionen skall senast den 30 juni utarbeta en årlig rapport om sin övervakning av försörjningstryggheten för naturgas enligt art. 5 direktiv 2003/55/EG. Övervakningen skall särskilt omfatta uppgifter om balansen mellan tillgång och efterfrågan, förväntad framtida efterfrågan och tillgängliga leveranser, nytillkommande kapacitet, nätets kvalitet och nivån på dess underhåll samt åtgärder för att täcka efterfrågetoppar och bristande leveranser. Uppgiften skall utföras i samråd med Affärsverket svenska kraftnät.

### 5. Analyser av el- och naturgasmarknaderna

Energimarknadsinspektionen skall analysera aktuella frågor på el- och naturgasmarknaderna och föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja väl fungerande och öppna marknader med tjänster som är anpassade efter kundernas behov till internationellt konkurrenskraftiga priser. Energimarknadsinspektionen skall vid minst två tillfällen till regeringen redovisa resultaten av dessa analyser.

### 6. Månadsvis avläsning av elmätare

Energimarknadsinspektionen skall redovisa hur nätkoncessionshavarnas arbete med månadsvis avläsning och installation av ny elmätutrustning fortskrider för elkunder med en säkring understigande 63 ampere. Uppdraget skall genomföras i samråd med Affärsverket svenska kraftnät. Uppdraget skall redovisas senast den 31 oktober 2007.

### 7. Utvecklingen på värmemarknaderna

Energimarknadsinspektionen skall analysera utvecklingen på värmemarknaderna, särskilt i fjärrvärmesektorn, i relation till konkurrerande alternativ med avseende på priser, konkurrens och miljö. I redovisningen skall även en bedömning ske av effekterna av stödsystemen för konvertering av olika uppvärmningssystem. Uppdraget skall genomföras i samråd med myndigheten, Konkurrensverket och Boverket. Energimarknadsinspektionen skall senast den 30 juni 2007 redovisa resultatet av dessa analyser.

### 8. EG-direktivet om främjande av el från förnybara energikällor

Myndigheten skall senast den 1 oktober 2007 redovisa en analys i enlighet med art. 3.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el av måluppfyllnaden avseende det nationella vägledande målet om 10 TWh el producerad från förnybara energikällor till 2010 respektive 17 TWh till 2016 som riksdagen fastställt. Särskild hänsyn skall tas till de klimatfaktorer som eventuellt kan påverka förverkligandet av detta mål, och det skall anges i vilken utsträckning åtgärderna är förenliga med nationella åtaganden beträffande klimatförändringar.

### 9. Uppföljning och utvärdering av systemet för ursprungsgarantier

Myndigheten skall i samråd med Affärsverket svenska kraftnät följa upp och utvärdera tillämpningen avseende regelverket för ursprungsgarantier avseende högeffektiv kraftvärmeel och förnybar el. Myndigheten skall analysera behovet av eventuella förändringar i regelverket och tillämpningen för att uppnå syftet med ursprungsgarantierna och om det bedöms lämpligt lämna förslag till förändringar. Kopplingen mellan ursprungsgarantier och ursprungsmärkning av el skall särskilt beaktas. Uppdraget skall redovisas senast den 1 oktober 2007.

### 10. Beredskapslagring

Myndigheten skall senast den 3 april 2007 föreslå de andelar av basmängder för lagringsbränslen (lagringsprocenttal) som skall lagras under det följande lagringsåret enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol.

### 11. Olje- och drivmedelsberedskap

Myndigheten skall delta i arbetet inom Internationella energiorganet (IEA) avseende systemet för krisåtgärder enligt avtalet om ett internationellt energiprogram (IEP) och därvid ha beredskap för att organisera ett svenskt s.k. NESO-organ vid oljekriser. Myndigheten skall även medverka i arbetet på oljeberedskapsområdet inom EU och ansvara för uppföljningen av de bilaterala oljelagringsavtal som Sverige ingått.

### 12. Kraftvärmestatistik

Myndigheten skall senast den 1 december 2007 redovisa statistiska uppgifter om nationell kraftvärmeproducerad elkraft och värme i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/42/EEG.

### 13. Förberedelser för genomförande av ekodesigndirektivet

Myndigheten skall bedriva förberedelsearbete avseende genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter m.m.

### 14. Nationellt centrum för vindbruk

Myndigheten skall utarbeta förslag till utformning av ett nationellt centrum för vindbruk. Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars 2007.

### 15. Översyn av planeringsmålet för vindkraft

Myndigheten skall efter med Boverket utarbeta förslag till en ny målsättning för ett nationellt planeringsmål för vindkraft till 2020. Uppdraget skall redovisas senast den 1 december 2007.

### 16. Riktad informationssatsning om vindkraft

Myndigheten skall under 2007 och 2008 genomföra en riktad informationssatsning om vindkraft i syfte att underlätta en omfattande utbyggnad av vindkraften.

### 17. Stenkol

Myndigheten skall senast den 15 februari respektive den 15 augusti 2007 till Regeringskansliet redovisa importstatistik avseende stenkol under föregående halvår i enlighet med rådets förordning (EG) nr 405/2003 av den 27 februari 2003 om övervakning på gemenskapsnivå av import av stenkol med ursprung i tredje land.

### 18. Investeringsprojekt inom petroleum- elektricitets- och gassektorerna

Myndigheten skall senast den 15 mars 2007 till Regeringskansliet redovisa investeringsprojekt av intresse för gemenskapen inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna i enlighet med bilagan till rådets förordning (EG) nr 736/96 av den 22 april 1996 om anmälan till kommissionen av investeringsprojekt av intresse för gemenskapen inom petroleum-, naturgas- och elektricitetssektorerna.

### 19. Utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter

Myndigheten skall tillsammans med Naturvårdsverket delta i arbetet med att genomföra och förbättra Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG. I uppdraget ingår att bistå Regeringskansliet i arbetet med att utveckla handelssystemet och analysera de förslag som EG-kommissionen och dess arbetsgrupper under det andra klimathandlingsprogrammet har lämnat och väntas lämna avseende bl.a. möjligheten att inkludera flyget, skapa en större harmonisering i tilldelning och definitioner samt länka handelssystemet till andra länder och regionala system. Myndigheterna skall redovisa en analys av EG-kommissionens rapport som enligt artikel 30 i direktivet skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet. Denna analys skall redovisas till regeringen senast 3 månader efter det att EG-kommissionen har avgivit sin rapport. Myndigheterna får fördela uppgiften mellan sig utifrån respektive kompetensområden, men slutrapporteringen skall ske samlat. Omfattningen av arbetet bör stämmas av regelbundet med Regeringskansliet för att anpassa utredningsbehov till tillgängliga resurser och tidplan utifrån den internationella processen. Regeringen kan under 2007 komma att komplettera och precisera detta uppdrag ytterligare.

### 20. Granskning av nationella fördelningsplaner

Myndigheten skall tillsammans med Naturvårdsverket bistå regeringen med en översiktlig analys av de nationella fördelningsplaner avseende utsläppsrätter för perioden 2008-2012 som inte anmäldes till EG-kommissionen under 2006. Denna granskning skall ske utifrån deras förenlighet med kriterierna i bilaga 3 i direktiv 2003/87/EG. En samlad slutrapport skall lämnas efter det att samtliga medlemsstaters fördelningsplaner har lämnats till EG-kommissionen. Myndigheterna får fördela uppgiften mellan sig utifrån respektive kompetensområde, men rapporteringen skall ske samlat.

### 21. Rapportering enligt direktivet om handel med utsläppsrätter

Myndigheten skall tillsammans med Naturvårdsverket senast den 11 juni 2007 redovisa förslag till rapport på engelska till EG-kommissionen i enlighet med art. 21 i direktiv 2003/87/EG.

### 22. Utvecklingen på utsläppsrättsmarknaden

Myndigheten skall utarbeta och redovisa en analys av utvecklingen av utsläppshandeln globalt och inom EU. Analysen bör avse större händelser under året, omsatta volymer samt kommentarer till denna utveckling. Redovisning skall ske senast den 31 december 2007.

### 23. Utredning om möjligheter till svensk export av energiteknik genom de flexibla mekanismerna

Myndigheten skall med utgångspunkt i vad som anförs i prop. 2005/06:127 undersöka förutsättningar och möjligheter att främja export och spridning av teknik for energieffektivisering och förnybar energiproduktion genom tillämpning av de flexibla mekanismerna. Redovisning skall ske senast den 30 april 2007.

### 24. Uppdrag att genomföra klimatkonferens

Myndigheten skall förbereda och genomföra en internationell klimatkonferens under våren 2007 främst inriktad på intressenter i Östersjöområdet och med fokus på de flexibla mekanismernas tillämpning och framtid.

### 25. Biodrivmedel

Myndigheten skall senast den 1 juni 2007 redovisa förslag till underlag till rapport till EG-kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel angående föregående års totala försäljning av drivmedel samt andelen biodrivmedel, rena eller blandade, och andra förnybara drivmedel som släppts ut på marknaden. Utvecklingen vad gäller tankställen och fordon för förnybara drivmedel skall också redovisas.

### 26. Kortsiktsprognoser

Myndigheten skall den 15 mars 2007 och den 15 augusti 2007 redovisa kortsiktsprognoser för energiförsörjningen i Sverige. Rapporterna skall omfatta en redovisning av energiförsörjningsläget under 2006 samt prognoser för 2007, 2008 och 2009.

### 27. Energistatistik i transportsektorn

Myndigheten skall senast den 15 oktober 2007 redovisa en förstudie till ett projekt som syftar till att förbättra statistiken över transportsektorns energianvändning. Arbetet skall bedrivas i samråd med Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA) och efter samråd med Vägverket, Banverket, Luftfartsstyrelsen och Sjöfartsverket. Förstudien skall innehålla en probleminventering, förslag till åtgärder och tidplan samt kostnadsuppskattningar.

### 28. FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD)

Inom ramen för FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) ingår uppföljning av de mål som överenskoms vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002. Under 2006 – 2007 kommer CSD:s arbetsprogram att fokuseras på bl.a. frågor om industriell utveckling, klimat, energi, och luftföroreningar. Som ett bidrag till de svenska insatserna skall myndigheten bistå regeringen i detta arbete.

### 29. Samverkan med Sveriges Miljöteknikråd – SWENTEC

Myndigheten skall inom ramen för de delar av sin verksamhet som har anknytning till miljödriven teknikutveckling, miljödriven affärsutveckling samt marknadsintroduktion och export av miljöteknik, i tillämpliga avseenden rörande CDM- och JI-projekt, samt miljöanpassade produkter, processer och tjänster samverka med Sveriges Miljöteknikråd – SWENTEC (Swedish Environmental Technology Council).

### 30. Miljömålsarbete

Myndigheten skall för respektive 2004, 2005 och 2006 redovisa vilka insatser som har genomförts samt hur resurserna fördelats när det gäller de medel för arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålspropositionerna (prop. 2000/01:130 och 2004/05:150) som tillförts anslaget 35:1 Statens energimyndighet från utgiftsområde 20 under perioden 2001 - 2006. Redovisningen lämnas i separat rapport till regeringen (Miljödepartementet) senast den 23 mars 2007.

### 31. Regelförenklingsarbete

Myndigheten skall inom sitt ansvarsområde bistå Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i arbetet med att ta fram underlag för regeringens handlingsplan för regelförenkling i enlighet med regeringsbeslut den 30 november 2006 dnr (N2006/10426/NL). Handlingsplanen syftar till att uppnå regeringens mål att företagens administrativa kostnader till följd av statliga regelverk skall minska med minst 25 procent till 2010. Myndigheten skall i ett första steg redovisa underlag till Näringsdepartementet senast den 19 mars 2007. Underlaget skall närmare beskriva inriktningen och arten av det regelförenklingsarbete som myndigheten bedriver eller avser att bedriva. Redovisningen kan också innehålla förslag till regeringen om förändringar i lagar och förordningar som skulle kunna minska företagens administrativa kostnader.

Myndigheten skall i ett andra steg senast den 19 november 2007 ta fram ett kompletterande underlag och redovisa genomförda förenklingsåtgärder och pågående förenklingsprojekt, inklusive vidareutveckling och konkretiseringar av tidigare planerade åtgärder. Myndigheten skall vid utformningen av föreskrifter och allmänna råd beakta att myndigheten skall bidra till regeringens mål att minska de administrativa kostnaderna för företagen.

Som ett led i mätningarna av företagens administrativa kostnader skall myndigheten senast den 30 mars 2007, till Nutek, redovisa sådana förändringar av myndighetens föreskrifter och allmänna råd som påverkar företagens administrativa kostnader.

### 32. Utvärdering av EU:s program för forskning och utveckling

Myndigheten skall tillsammans med Vinnova och övriga berörda råd och myndigheter genomföra en effektutvärdering av tidigare relevanta ramprogram för forskning och teknisk utveckling inom EU. En delrapport skall lämnas av Vinnova till regeringen senast den 22 februari 2008. Uppdraget skall slutredovisas av Vinnova till regeringen senast den 22 september 2008.

# FINANSIERING

## 5 Anslag

## 5.1 Tilldelade anslag/anslagsposter (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 21 Energi

### 35:1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 201 690 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader (ram) | 131 068 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Energimarknadsinspektionen (ram) | 70 622 |

Villkor för anslag 35:1

###### ap.1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader

Anslagsposten skall finansiera:

1. Utgifter för arvoden till ledamöter i Oljekrisnämnden.

2. Utgifter för internationellt samarbete, bl.a. inom ramen för EU och OECD.

3. Utgifter för eget deltagande i EU:s program.

###### ap.2 Energimarknadsinspektionen

Anslagsposten skall finansiera Energimarknadsinspektionens verksamhetskostnader vid Statens energimyndighet.

Högst 250 000 kronor får användas för att finansiera länsstyrelsernas kostnader för uppdraget om samförläggning av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet med elnäts- och annan infrastruktur.

Styrelsen för teknisk ackreditering och kontroll (SWEDAC) får under 2007 rekvirera högst 500 000 kronor avseende tillsyn och marknadskontroll av mätinstrument för el och naturgas.

### 35:2 Insatser för effektivare energianvändning (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Konsumentverket | 2 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.3 | Informationsspridning m.m. (ram) | 2 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 129 500 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Kommunal energirådgivning (ram) | 90 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Information, utbildning m.m. (ram) | 26 500 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.5 | Administrationskostnader för stöd avseende investeringar i energieffektivisering m.m. i offentliga lokaler (ram) | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.8 | Provning, märkning och certifiering av energianvändande utrustning m.m. (ram) | 13 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Boverket | 2 500 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.9 | Administrationskostnader för stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem m.m. (ram) | 2 500 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.6 | Administrationskostnader avseende investeringsstöd för energieffektivisering m.m. i offentliga lokaler (ram) | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.7 | Administrationskostnader för investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus (ram) | 0 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Regeringskansliet/Näringsdepartementet | 1 500 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.4 | Till Regeringskansliets disposition (ram) | 1 500 |

Villkor för anslag 35:2

###### ap.1 Kommunal energirådgivning

Anslagsposten får användas för åtgärder som genomförs i enlighet med förordningen (1997:1322) om bidrag till kommunal energirådgivning.

Under anslagsposten får högst 15 000 000 kronor av tilldelade medel 2007 användas för kompetensutveckling och organisering av kommunal energirådgivning, de regionala energikontorens m.fl. samordning av den kommunala energirådgivningen samt planering, uppföljning och utvärdering av verksamheten.

Anslagsposten får användas för finansiering av EU-projekt och deltagande i EU:s program.

Anslagsposten får även användas för att utveckla länsstyrelsernas energiomställningsarbete.

###### ap.2 Information, utbildning m.m.

Anslagsposten får användas för åtgärder för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg, metoder och utbildning om energieffektiv teknik som riktas till berörda aktörer på lokal, regional eller central nivå.

Av anslagsposten får högst 15 000 000 kronor användas för att finansiera projekt vid de regionala energikontoren eller som bedrivs av andra aktörer som har en nyckelfunktion vad gäller energieffektivisering.

Högst 2 000 000 kronor får användas för myndighetens medverkan i dialogprojektet Bygga, bo och förvalta för framtiden, bl.a. avseende kompetensutvecklingsprogram och informationsinsatser.

Bedömning av bidragsansökningar skall ske med utgångspunkt från regeringens och riksdagens energipolitiska riktlinjer (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Beslut om bidrag skall förenas med en rapporteringsskyldighet om hur bidraget använts och övriga villkor i enlighet med myndighetens anvisningar.

Anslagsposten får användas för programanknutna aktiviteter, dvs. planering, uppföljning och utvärdering samt särskilda stödjande insatser i form av utrednings- och utvecklingsprojekt.

Anslagsposten får användas för finansiering av EU-projekt och deltagande i EU:s program.

Högst 5 000 000 kronor får användas i arbetet för att förbättra statistik- och kunskapsunderlaget avseende bebyggelsens energianvändning och olika system för uppvärmning.

Högst 4 000 000 kronor får användas för informations- och utbildningsinsatser, nätverksaktiviteter, utveckling av metoder och verktyg samt sammanställningar av utländska erfarenheter kopplade till programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri.

Anslagsposten får även användas för informations-, utbildnings-, uppföljnings- och utvärderingsinsatser avseende stöden för konvertering från direktverkande elvärme respektive oljeuppvärmning i bostadshus.

###### ap.3 Informationsspridning m.m.

Anslagsposten får användas för genomförande av marknadsöversikter och spridande av resultaten av dessa till hushåll och leverantörer. Anslagsposten får även användas för genomförande av uppdraget om särskilda informationsinsatser för att främja en effektivare energianvändning under 2006–2007 (dnr M2006/3072/E).

Anslagsposten får användas för att täcka programanknutna kostnader som verksamheten ger upphov till. Under anslagsposten får medel användas för eget deltagande i EU:s energiprogram.

###### ap.4 Till Regeringskansliets disposition

Medel från anslagsposten betalas ut efter beslut av Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

###### ap.5 Administrationskostnader för stöd avseende investeringar i energieffektivisering m.m. i offentliga lokaler

Anslagsposten får användas för informations-, uppföljnings- och utvärderingsinsatser avseende stödet för energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor enligt förordningen (2005:205) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet. Anslagsposten får vidare användas för insatser för att främja installation av solcellssystem.

###### ap.6 Administrationskostnader avseende investeringsstöd för energieffektivisering m.m. i offentliga lokaler

Boverket disponerar anslagsposten för att täcka administrations- och programanknutna kostnader knutna till stödet enligt förordningen (2005:205) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet.

###### ap.7 Administrationskostnader för investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus

Boverket får använda anslagsposten för att täcka administrations- och programanknutna kostnader enligt förordningen (2005:1255) om konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus.

###### ap.8 Provning, märkning och certifiering av energianvändande utrustning m.m.

Anslagsposten får användas för följande verksamheter:

· utveckling av metoder för provning av energiförbrukning hos el- eller annan energikrävande utrustning,

· provning av el- eller annan energikrävande utrustning,

· spridning av resultat från provning och kunskap om användning av el- och annan energikrävande utrustning till hushåll och leverantörer,

· utveckling av metoder i syfte att underlätta för konsumenterna att installera tekniskt komplicerad energieffektiv utrustning,

· genomförande av marknadsöversikter och spridande av resultaten av dessa till hushåll och leverantörer och

· forskning och utredningsverksamhet som är av väsentlig betydelse för verksamhetens genomförande.

Anslagsposten får användas för att täcka programanknutna kostnader som verksamheten ger upphov till. Under anslagsposten får medel användas för eget deltagande i EU:s energiprogram. Anslagsposten får även användas för förberedelsearbete avseende genomförandet av direktiv 2005/32/EG.

###### ap.9 Administrationskostnader för stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem m.m.

Boverket får använda anslagsposten för att täcka administrationskostnader och programanknutna kostnader för stöden enligt förordningen (2005:1256) om stöd för konvertering från oljeuppvärmningssystem i bostadshus och förordningen (2006:1028) om stöd för installation av solvärme i kommersiella lokaler. Även länsstyrelsernas tillkommande administrationskostnader för hantering av stödärenden skall finansieras inom anslagsposten.

### 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 39 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Teknikupphandling och marknadsintroduktion (ram) | 39 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Boverket | 25 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.3 | Solvärme (ram) | 10 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.4 | Byggnaders energiprestanda (ram) | 15 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Regeringskansliet/Näringsdepartementet | 1 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Till Regeringskansliets disposition (ram) | 1 000 |

Villkor för anslag 35:3

###### ap.1 Teknikupphandling och marknadsintroduktion

För anslagsposten gäller förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning i de delar som avser teknikupphandling och utveckling innan varan introduceras på marknaden såvitt avser expansion av fjärrvärmenäten samt ny energieffektiv teknik och användning av befintliga energieffektiva produkter.

Högst 6 000 000 kronor får användas för utveckling av metoder för marknadsintroduktion av befintlig eller ny energieffektiv teknik, energieffektiva produkter samt programanknutna aktiviteter, dvs. planering, uppföljning och utvärdering av verksamheten.

Anslagsbeloppet under anslagsposten får användas för teknikupphandling. I teknikupphandling ingår bl.a. följande.

1. Bidrag till teknikupphandling av sådana produkter för vilka det finns särskilda skäl eller förutsättningar att stimulera produkt- och systemutveckling genom en sådan metod. Bidraget skall stimulera till utveckling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik.

2. Analys av förutsättningarna för teknikupphandling av en viss produkt.

3. Utveckling av metoder för utvärdering av produkter som upphandlats i teknikupphandlingsprojekt.

4. Utvärdering av projekt avseende teknikupphandling.

5. Deltagande i utformning av kravspecifikationer inom teknikupphandlingsprojekt.

6. Utveckling av metoder för mätning av energiförbrukning, om det är nödvändigt för genomförandet av en viss teknikupphandling.Myndigheten skall sträva efter att sådana kostnader som anges under punkterna 3–6 skall ingå som en del i det bidragsberättigade projektet.Projekten avseende teknikupphandling skall samordnas med berörda sektorsmyndigheters respektive verksamheter.Högst 6 000 000 kr får användas för kostnader för programanknutna aktiviteter enligt punkterna 2–6 ovan samt för planering, uppföljning och utvärdering.Anslagsposten får användas för finansiering av EU-projekt och deltagande i EU:s program.Högst 6 000 000 kronor får användas i arbetet för att förbättra statistik- och kunskapsunderlaget avseende bebyggelsens energianvändning och olika system för uppvärmning.Högst 6 000 000 kronor får användas för myndighetens arbete avseende genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG om byggnaders energiprestanda.Högst 1 000 000 kronor får användas för uppföljning, utvärderings- och utredningsinsatser samt marknadsstödjande åtgärder i anslutning till förordningen (2000:287) om statligt bidrag till investeringar i solvärme.

###### ap.2 Till Regeringskansliets disposition

Medel från anslagsposten betalas ut efter beslut av Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

###### ap.3 Solvärme

Anslagsposten får användas för åtgärder som genomförs i enlighet med förordningen (2000:287) om statligt bidrag för investeringar i solvärme.

Boverket får använda högst 400 000 kronor för att täcka programanknutna kostnader. Därutöver får högst 100 kronor per beslutat ärende användas för att täcka kostnader knutna till dataadministration av utbetalningar och kontrolluppgifter. Medel motsvarande högst en procent av utbetalt stöd får användas för att täcka administrationskostnader knutna till länsstyrelsens verksamhet.

###### ap.4 Byggnaders energiprestanda

Anslagsposten får användas för genomförandearbete avseende direktiv 2002/91/EG.

### 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 49 400 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Teknikutveckling och marknadsintroduktion i samverkan (ram) | 49 400 |

Villkor för anslag 35:4

###### ap.1 Teknikutveckling och marknadsintroduktion i samverkan

För anslagsposten gäller förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning avseende utveckling innan varan introduceras på marknaden såvitt avser investeringar i storskaliga vindkraftstillämpningar till havs och i fjällområden.

Högst 2 200 000 kronor får användas för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

Högst 2 800 000 kronor får användas för särskilda främjande- och informationsinsatser för ökad marknadsintroduktion av vindkraft.

Högst 1 000 000 kronor får användas för samverkansinsatser med länsstyrelser, vindkraftssamordnare, vindkraftsberedningen samt övriga berörda myndigheter för att främja marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar.

### 35:5 Energiforskning (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 800 291 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Strategisk energisystemkompetens på Statens energimyndighet (ram) | 20 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Basteknologier (ram) | 545 291 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.3 | Allmänna energisystem- och klimatstudier (ram) | 25 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.4 | Bioenergi och alternativa drivmedel (ram) | 160 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.5 | Utvecklings- och demonstrationsprojekt avseende förgasning av biomassa m.m. (ram) | 50 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Verket för innovationssystem | 5 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.8 | Samverkansprogram för miljöanpassad fordonsteknik (ram) | 5 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av regeringen | 10 900 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.6 | Internationellt samarbete (ram) | 4 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.7 | Till regeringens disposition (ram) | 6 900 |

Villkor för anslag 35:5

###### ap.1 Strategisk energisystemkompetens på Statens energimyndighet

samt anslagsposterna 2, 3, 4 och 5

Förordningen (1998:222) om statligt stöd till energiforskning, förordningen (1998:653) om statligt stöd till energiteknik samt förordningen (1998:654) om energiteknikbidrag gäller för anslagsposterna.

I fråga om bidrag till dyrbar vetenskaplig utrustning vid institution inom högskolan skall samråd ske med Vetenskapsrådet. I fråga om bidrag till utrustning för provningsverksamhet skall samråd ske med Sveriges Provnings- och Forskningsinstitut Aktiebolag.

Anslaget får användas för finansiering av EU-projekt och deltagande i EU:s program.

Anslaget får användas för medfinansiering av insatser och åtgärder inom ramen för regionala tillväxtprogram som överensstämmer med övriga villkor för anslaget och energipolitiska mål för verksamheten.

De åtaganden som gjorts med stöd av förordningen (1992:854) om stöd för att främja användningen av biobränsle får finansieras med medel från anslaget.

ap1. Strategisk energisystemkompetens på Statens energimyndighet

Anslagsposten skall användas för att främja myndighetens kompetens vid framtagande, utveckling och användning av modeller för prognoser och utvärderingar som används inom EU. Anslagsbeloppet skall vidare användas för studier i energisystemets och energimarknadernas funktionssätt, vilket inbegriper interaktioner mellan det tekniska systemet, energimarknaden, miljön och klimatet.

Energisystemmodeller för prognoser och utvärderingar är exempel på prognoser och utvärderingar. Vid omvärldsbevakningen skall myndigheten och Energimarknadsinspektionen prioritera de modeller som tas fram och utvecklas inom EU. Anslagsposten får också disponeras för kunskapsöversikter för prioriterade områden där också resultat från internationellt forskningsarbete skall inkluderas.

Anslagsbeloppet får disponeras för kontroll och utvärdering av pilotprojekt enligt 2 kap. 12 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (regeringsbeslut den 19 november 1998, dnr Fi1998/3032/S/6).

###### ap.2 Basteknologier

Högst 23 000 000 kronor får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning, utvärdering och systemkostnader i samband med handläggning av stödet.

De åtaganden som gjorts inom ramen för 1997 års långsiktiga energipolitiska program enligt förordningen (1998:222) om statligt stöd till energiforskning som tidigare finansierats inom anslaget 35:5 Energiforskning vid Vetenskapsrådet, Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och Verket för innovationssystem (Vinnova) skall finansieras inom anslagsposten. Medel rekvireras från Statens energimyndighet av respektive myndighet. Även ingångna åtaganden från 2004 eller tidigare enligt förordningarna (1998:653) om statligt stöd till energiteknik och (1998:654) om energiteknikbidrag får till den delen verksamheten avser Basteknologier belasta anslagsposten.

Högst 6 000 000 kronor får användas i arbetet för att förbättra statistik- och kunskapsunderlaget avseende bebyggelsens energianvändning och olika system för uppvärmning.

Högst 3 000 000 kronor får användas för insatser kopplat till ett centrum för vindbruk.

Högst 1 500 000 kronor får disponeras för myndighetens finansiering av utlandsbaserad omvärldsbevakning som bedrivs av Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS).

Högst 1 500 000 kronor får användas för utvecklingsinsatser avseende ett utvecklat elcertifikatsystem.

###### ap.3 Allmänna energisystem- och klimatstudier

Högst 4 000 000 kronor får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

###### ap.4 Bioenergi och alternativa drivmedel

Högst 8 000 000 kronor får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

Ingångna åtaganden från 2004 eller tidigare enligt förordningarna (1998:653) om statligt stöd till energiteknik och (1998:654) om energiteknikbidrag får till den delen verksamheten avser Bioenergi och alternativa drivmedel belasta anslagsposten.

###### ap.5 Utvecklings- och demonstrationsprojekt avseende förgasning av biomassa m.m.

Högst 2 500 000 kronor får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

###### ap.6 Internationellt samarbete

Anslagsposten disponeras av regeringen. Medel från anslagsposten utbetalas av Regeringskansliet (Näringsdepartementet) efter beslut av regeringen.

###### ap.7 Till regeringens disposition

Anslagsposten disponeras av regeringen. Medel från anslagsposten utbetalas av Regeringskansliet (Näringsdepartementet) efter beslut av regeringen.

###### ap.8 Samverkansprogram för miljöanpassad fordonsteknik

Anslagsposten disponeras av Vinnova för Programrådets för fordonsteknisk forskning räkning. Högst 1 000 000 kronor får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

### 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 17 100 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Energipolitiskt motiverade klimatinsatser (ram) | 16 100 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.3 | Handel med utsläppsrätter (ram) | 1 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Regeringskansliet/Näringsdepartementet | 1 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Till Regeringskansliets disposition (ram) | 1 000 |

Villkor för anslag 35:6

###### ap.1 Energipolitiskt motiverade klimatinsatser

Myndigheten skall genomföra projekt i enlighet med reglerna för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer samt förvärva utsläppsenheter. Utgångspunkter för val av projekt skall vara förenlighet med regelverket för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer.

Återbetalda medel skall redovisas på inkomsttitel 4526 Återbetalningar övriga lån. Detta gäller även anslaget E11 Åtgärder för energieffektiviseringar m.m. i bl.a. Baltikum och Östeuropa på tolfte huvudtitelns anslag för budgetåret 1995/96 inklusive motsvarande anslag för budgetåren 1993/94 och 1994/95, 1997 års anslag A3 samt 1998 - 2000 års anslag B7. Ränteinkomster på lån skall tillföras statsverkets checkräkning och redovisas under statsbudgetens inkomsttitel 2394 Övriga ränteinkomster.

Eventuell eftergift av lånefordran eller ränta skall beslutas särskilt av Statens energimyndighet.

Högst 3 000 000 kronor får disponeras för till insatserna knutna kostnader för planering, uppföljning, utvärdering, utbildning och kompetensuppbyggnad i mottagarländerna.

Högst 500 000 kronor får användas för att förbereda, utarbeta och utveckla underlag för bilaterala överenskommelser mellan Sverige och mottagarländer för tillgodoräknande av utsläppsreduktioner samt för kostnader relaterade till bilaterala och multilaterala samarbeten.

Högst 1 000 000 kr får användas för att att informera och stödja svenska företag som önskar engagera sig i de projektbaserade mekanismerna och för funktionen som nationell expertmyndighet för de två projektbaserade mekanismerna under Kyotoprotokollet.

Högst 1 500 000 kronor får användas som stöd till det fortsatta arbetet inom CDM-styrelsen (Executive Board) samt stöd till processen med att etablera den övervakningskommitté för gemensamt genomförande (JI Supervisory Committee) som inrättats i FN:s regi.

Anslagsposten får användas för att täcka kostnader förenade med specifika projektavtal om överlåtelser av utsläppsreduktionsenheter mellan myndigheten och behörig juridisk person i värdlandet.

Projekten får finansieras och genomföras i samarbete med andra intressenter och genom klimatinvesteringsfonder. Förberedelser, investeringar och drift skall följa de riktlinjer som gäller för gemensamt genomförande eller mekanismen för en ren utveckling enligt klimatkonventionen och dess Kyotoprotokoll. Vid kapacitetsuppbyggnadsinsatser i utvecklingsländerna skall i tillämpliga fall samråd ske med Sida.

Projekten skall bidra till att kompetens och kapacitet för administration för hantering av gemensamt genomförande och mekanismen för en ren utveckling byggs upp i värdländerna.

För varje projekt upprättas ett förvärvsavtal om överlåtelser av utsläppsreduktionsenheter mellan myndigheten och behörig juridisk person i värdlandet. Myndigheten får ingå överenskommelse om gemensam finansiering av projekt och om administration av finansieringsåtaganden med internationella finansieringsinstitut.

###### ap.2 Till Regeringskansliets disposition

Medel från anslagsposten betalas ut efter beslut av Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

Anslagsposten är avsedd för att finansiera förberedelser för och deltagande i Världsbankens pilotverksamhet för flexibla mekanismer och andra internationellt motiverade internationella klimatinsatser samt utvecklingsinsatser för de flexibla mekanismernas funktion.

###### ap.3 Handel med utsläppsrätter

Anslagsbeloppet får användas till introduktions- och utvecklingsinsatser avseende systemet för handel med utsläppsrätter.

### 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 39 520 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Statlig prisgaranti elcertifikat (ram) | 39 520 |

Villkor för anslag 35:7

###### ap.1 Statlig prisgaranti elcertifikat

Anslaget får användas för utbetalning av garantipris för elcertifikat enligt förordningen (2003:120) om elcertifikat.

## 5.2 Äldre anslag/anslagsposter som disponeras (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 21 Energi

### Budgetår 2004

### 35:6 Energiteknikstöd (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Energiteknikstöd (ram) | 0 |

Villkor för anslag 35:6

###### ap.1 Energiteknikstöd

Högst 4 000 000 kronor får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

Anslagsposten får disponeras för eget deltagande vid resultatspridning och informationsaktiviteter relaterade till EG:s pågående och planerade ramprogram för att främja forskning och teknisk utveckling.

Återbetalda medel och royaltyintäkter på lämnade villkorslån skall redovisas på inkomsttitel 4526 Återbetalningar övriga lån. Ränteinkomster på lån skall tillföras statsverkets checkräkning och redovisas under statsbudgetens inkomsttitel 2394 Övriga ränteinkomster.

### 35:7 Introduktion av ny energiteknik (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Introduktion av ny energiteknik (ram) | 0 |

Villkor för anslag 35:7

###### ap.1 Introduktion av ny energiteknik

Förordningen (1998:654) om energiteknikbidrag gäller för anslaget.

Anslaget skall användas för utveckling av teknik inriktad på förnybara energislag och på effektiv energianvändning i industriella processer med försöks- eller fullskaleanläggningar.

Högst 6 300 000 kronor får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

De åtaganden som gjorts med stöd av förordningen (1992:854) om stöd för att främja användningen av biobränsle skall finansieras med medel från anslaget.

Anslaget får disponeras för finansiering av EU-projekt och deltagande i EU:s program.

## 5.3 Finansiella villkor

## 5.3.1 Finansiella villkor för anslag/anslagsposter

#### Utgiftsområde 21 Energi

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2007 | Indrag av anslagsbelopp |
| 35:1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader |
| ap.1 | 4 051 | 3 % | 0 |
| ap.2 | 2 000 | 3 % | 0 |
| 35:2 Insatser för effektivare energianvändning |
| ap.1 | 0 | Allt | 0 |
| ap.2 | 0 | Allt | 0 |
| ap.3 | 0 | Allt | 0 |
| ap.4 | 0 | Allt | 0 |
| ap.5 | 0 | Allt | 0 |
| ap.6 | 0 | Allt | 0 |
| ap.7 | 0 | Allt | 0 |
| ap.8 | 0 | Allt | 0 |
| ap.9 | 0 | Allt | 0 |
| 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion |
| ap.1 | 0 | Allt | 0 |
| ap.2 | 0 | Allt | 0 |
| ap.3 | 0 | Allt | 0 |
| ap.4 | 0 | Allt | 0 |
| 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft |
| ap.1 | 0 | Allt | 0 |
| 35:5 Energiforskning |
| ap.1 | 0 | Allt | 0 |
| ap.2 | 0 | Allt | 0 |
| ap.3 | 0 | Allt | 0 |
| ap.4 | 0 | Allt | 0 |
| ap.5 | 0 | Allt | 0 |
| ap.6 | 0 | Allt | 0 |
| ap.7 | 0 | Allt | 0 |
| ap.8 | 0 | Allt | 0 |
| 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser |
| ap.1 | 0 | Allt | 0 |
| ap.2 | 0 | Allt | 0 |
| ap.3 | 0 | Allt | 0 |
| 35:6 (2004) Energiteknikstöd |
| ap.1 (2004) | 0 | Allt | 0 |
| 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat |
| ap.1 | 0 | 3 % | 0 |
| 35:7 (2004) Introduktion av ny energiteknik |
| ap.1 (2004) | 0 | Allt | 0 |

Belopp angivna i tkr

## 5.3.2 Omfördelning av anslagssparande

#### Utgiftsområde 21 Energi

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Omfördelning från anslag/ap[1] | Omfördelning till anslag/ap[2] | Belopp (tkr) | Belopp andel (%) |
| 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat |
| 35:7 ap.2 | 35:7 ap.1 | 100 % |

[1]Anslag och anslagsposter är angivna med 2006 års nomenklatur\
[2]Anslag och anslagsposter är angivna med 2007 års nomenklatur

## 5.3.3 Avslutade anslagsposter

#### Utgiftsområde 21 Energi

| | |
| --- | --- |
| Anslag/ap | Anslagstyp |
| 35:6 (2004) Energiteknikstöd |
| ap.2 (2004) | ram |
| 35:7 Statlig prisgaranti elcertifikat |
| ap.2 | ram |

## 5.3.5 Bemyndiganden

#### Utgiftsområde 21 Energi

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | 2007 | 2008 | 2009 - |
| Bemyndiganderam | Infriade förpliktelser | Infriade förpliktelser | Slutår |
| 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft |
| ap.1 | 350 000 | 70 000 | 280 000 | 2012 |
| 35:5 Energiforskning |
| ap.1 | 6 000 | 3 000 | 3 000 | 2011 |
| ap.2 | 1 247 000 | 537 000 | 710 000 | 2011 |
| ap.3 | 77 000 | 25 000 | 52 000 | 2011 |
| ap.4 | 335 000 | 160 000 | 175 000 | 2011 |
| ap.5 | 120 000 | 50 000 | 70 000 | 2011 |
| ap.8 | 5 000 | 5 000 | | 2009 |
| ap.6 | 7 000 | 3 000 | 4 000 | 2011 |
| ap.7 | 18 000 | 7 000 | 11 000 | 2011 |
| 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser |
| ap.1 | 67 200 | 12 900 | 54 300 | 2011 |
| ap.2 | 5 200 | 1 000 | 4 200 | 2011 |

Belopp angivna i tkr

## 6 Övriga villkor

## 6.1 Låneram och krediter

| | |
| --- | --- |
| Låneram (enl 20 § budgetlagen) | 40 000 |
| Räntekontokredit (enl 21 § budgetlagen) | 20 100 |
| Övriga kreditramar (enl 23 § budgetlagen) |

Belopp angivna i tkr

## 6.2 Utbetalningsplan

Till Statens energimyndighets räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| | |
| --- | --- |
| Utbetalningsdatum | Belopp |
| 2007-01-25 | 16 807 |
| 2007-02-25 | 16 807 |
| 2007-03-25 | 16 807 |
| 2007-04-25 | 16 807 |
| 2007-05-25 | 16 807 |
| 2007-06-25 | 16 807 |
| 2007-07-25 | 16 807 |
| 2007-08-25 | 16 807 |
| 2007-09-25 | 16 807 |
| 2007-10-25 | 16 807 |
| 2007-11-25 | 16 807 |
| 2007-12-25 | 16 813 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Statens energimyndighets disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 35:1 ap.1 | Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader |
| 35:1 ap.2 | Energimarknadsinspektionen |

## 7 Avgifter och bidrag

## 7.1 Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet där intäkterna disponeras

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | +/- t.o.m. 2005 | +/- 2006 | Int. 2007 | Kost. 2007 | +/- 2007 | Ack. +/- utgå. 2007 |
| Offentligrättslig verksamhet |
| Avgifter enligt förordningen (2000:672) om naturgasavgifter | -329 | -750 | 3 400 | 3 400 | 0 | -1 079 |
| Avgifter enligt förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter | -22 | -20 | 30 | 50 | -20 | -62 |
| Summa | -351 | -770 | 3 430 | 3 450 | -20 | -1 141 |
| Uppdragsverksamhet |
| Analysverksamhet | 0 | 0 | 300 | 300 | 0 | 0 |
| Provningsverksamhet | 0 | 0 | 4 000 | 4 000 | 0 | 0 |
| Summa | 0 | 0 | 4 300 | 4 300 | 0 | 0 |

Belopp angivna i tkr

## Villkor

### Avgifter enligt förordningen (2000:672) om naturgasavgifter

Statens energimyndighet får disponera de avgifter som tas ut enligt förordningen (2000:672) om naturgasavgift.

### Avgifter enligt förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter

Statens energimyndighet får disponera de avgifter som tas ut enligt förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter.

### Analysverksamhet

Statens energimyndighet får disponera avgiftsinkomsterna för viss avgiftsfinansierad analysverksamhet på uppdrag från externa beställare.

### Provningsverksamhet

Statens energimyndighet får disponera intäkterna från test- och provningsverksamhet på uppdrag från externa beställare.

## 7.2 Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet där intäkterna ej disponeras

| | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Ink. tit. | +/- t.o.m. 2005 | +/- 2006 | Int. 2007 | Kost. 2007 | +/- 2007 | Ack. +/- utgå. 2007 |
| Offentligrättslig verksamhet |
| Lagringsavgifter | 281106 | 0 | 1 350 | 2 000 | 0 | 2 000 | 3 350 |
| Expeditions- och ansökningsavgifter | 2511 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kvotplikts- och förseningsavgifter | 255212 | 181 325 | 21 000 | 3 000 | 0 | 3 000 | 205 325 |
| Summa | 181 325 | 22 350 | 5 000 | 0 | 5 000 | 208 675 |

Belopp angivna i tkr

## Villkor

### Lagringsavgifter

Lagringsavgifter som Statens energimyndighet tagit ut med stöd av lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol eller lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet skall levereras in i anslutning till uppbörd och redovisas på inkomsttitel 281106 Statens energimyndighet.

### Expeditions- och ansökningsavgifter

Avgifter som Statens energimyndighet tar ut för ansökningar om rörledningskoncessioner enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar skall redovisas mot inkomsttitel 2511 Expeditions- och ansökningsavgifter.

### Kvotplikts- och förseningsavgifter

Kvotplikts- och förseningsavgifter enligt 5 kap. respektive 6 kap. 13 § lagen (2003:113) om elcertifikat redovisas mot inkomsttitel 255212 Kvotplikts- och förseningsavgifter.

## 7.4 Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Utdömda viten med anledning av förelägganden enligt 12 kap. 2 och 3 §§ ellagen (1997:857), lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, lagen (1985:635) om försörjningsberedskap på naturgasområdet eller 6 kap. 2, 3 och 10 §§ lagen (2003:113) om elcertifikat samt förseningsavgifter enligt 12 kap. 8 § ellagen skall levereras in i anslutning till uppbörd och redovisas på inkomsttitel 2714 Sanktionsavgifter.

## 8 Övriga intäkter

| | |
| --- | --- |
| Beräknade övriga inkomster som disponeras | 43 000 |

Belopp angivna i tkr

## Villkor

Avser bidrag om 43 000 000 kronor som finansieras från sjätte utgiftsområdets anslag 7:5 Krisberedskap avseende Krisberedskapsförmåga.

# UNDANTAG FRÅN EKONOMIADMINISTRATIVA REGELVERKET

Statens energimyndighet får använda den förenklade räntekontorutin som regeringen medgav budgetåret 2000 för att täcka förvaltningskostnader under anslagen 35:2–35:6, äldre anslag och extern finansiering.

# ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Med stöd av riksdagens bemyndigande ger regeringen Statens energimyndighet bemyndigande att delta i och bli delägare i GRETA International Limited. Vid ett deltagande skall myndigheten förvalta statens aktier i bolaget.

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Erik Thornström

Likalydande till

Boverket\
Konsumentverket\
Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll\
Verket för innovationssystem

Kopia till

- Finansdepartementet/BA
- Finansdepartementet/ESA
- Försvarsdepartementet/CIV
- Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet/A, BO och MK
- Näringsdepartementet/BS, ITFOU och NL
- Utbildnings- och kulturdepartementet/F
- Regeringskansliets förvaltningsavdelning/Ek/Red
- Internrevisionen/SB
- Riksgäldskontoret
- Riksrevisionen
- Ekonomistyrningsverket
- Affärsverket svenska kraftnät
- Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas)
- Konkurrensverket
- Krisberedskapsmyndigheten
- Verket för näringslivsutveckling
- Vetenskapsrådet
- Riksdagen/näringsutskottet

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Erik Thornström

Likalydande till

Boverket\
Konsumentverket\
Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll\
Verket för innovationssystem

Kopia till

- Finansdepartementet/BA
- Finansdepartementet/ESA
- Försvarsdepartementet/CIV
- Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet/A, BO och MK
- Näringsdepartementet/BS, ITFOU och NL
- Utbildnings- och kulturdepartementet/F
- Regeringskansliets förvaltningsavdelning/Ek/Red
- Internrevisionen/SB
- Riksgäldskontoret
- Riksrevisionen
- Ekonomistyrningsverket
- Affärsverket svenska kraftnät
- Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas)
- Konkurrensverket
- Krisberedskapsmyndigheten
- Verket för näringslivsutveckling
- Vetenskapsrådet
- Riksdagen/näringsutskottet