Utbildningsdepartementet

Regeringsbeslut Nr: 55

2002-12-19

U2002/4735/DK (delvis)

Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m.

# Regleringsbrev för budgetåret 2003 avseende Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m.

Riksdagen har beslutat om Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m. verksamhet för budgetåret 2003 (prop. 2002/03:1, utg.omr. 16, bet. 2002/03:UbU1, rskr. 2002/03:62).

Regeringen beslutar att följande skall gälla under budgetåret 2003 för Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m. och nedan angivna anslag.

# 1 Verksamhet

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Utbildningspolitik | Högskoleverksamhet | Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner |
| Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m. |

## 1.1 Verksamhetsstyrning

Följande gäller för verksamheten inom Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m.s ansvarsområde.

Politikområde Utbildningspolitik

### Mål

Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m.

Övergripande mål för verksamhet vid universitet och högskolor återfinns i högskolelagen (1992:1434).

Bestämmelser om uppföljning av verksamhet vid universitet och högskolor i årsredovisningen finns i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, donationsförordningen (1998:140) och i 1 kap. 7 § högskoleförordningen (1993:100).

### 1 VERKSAMHET

Verksamhetsstyrning

Målet för utbildningspolitiken är att Sverige skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa.

Verksamhetsområde Högskoleverksamhet

### Mål

Målet för verksamheten Högskoleverksamhet är att öka kvaliteten och den internationella konkurrensen inom högre utbildning och forskning. Den högre utbildningen skall svara mot såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan.

Universitets och högskolors verksamhet indelas i följande verksamhetsgrenar

1. Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner.
2. Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner.

Myndigheter vars verksamhet skall bidra till att målet för verksamhetsområdet uppnås är universitet och högskolor, Högskoleverket, Myndigheten för Sveriges nätuniversitet, Verket för högskoleservice, Internationella programkontoret för utbildningsområdet samt Svenska institutet.

### 1.2 Gemensamt för verksamhetsgrenarna

### Mål 1

Kvaliteten i utbildning och forskning skall säkras och utvecklas. Studenternas delaktighet i kvalitetsarbetet skall stärkas.

Lärosätena skall delta i den kontinuerliga kvalitetsgranskning av all högre utbildning som Högskoleverket utför enligt uppdrag i regleringsbrev.

I syfte att förbättra kvaliteten skall universitet och högskolor särskilt

- arbeta aktivt med undervisningens förnyelse och det pedagogiska utvecklingsarbetet,

- på egen hand eller i samarbete med andra lärosäten utveckla och erbjuda utbildning i högskolepedagogik och

- erbjuda pedagogisk utbildning för alla anställda lärare som saknar sådan utbildning.

Den pedagogiska utbildningen skall omfatta undervisningsformer, metodiska ansatser samt examinations- och utvärderingsformer. Jämställdhets- och genuskunskap skall ingå i utbildningen.

Återrapportering

Av lärosätenas årsredovisningar skall framgå antalet lärare som har genomgått den pedagogiska utbildningen under 2003. I samband härmed skall en översiktlig beskrivning av utbildningens inriktning och kursinnehåll ges. Omfattningen och inriktningen av utbildningen av handledare inom forskarutbildningen skall redovisas liksom antalet handledare som har genomgått utbildningen under 2003. Om det föreligger olikheter mellan vetenskapsområden skall detta framgå av redovisningen.

Universitet och högskolor skall i anslutning till årsredovisningen vart fjärde år redovisa lärosätets publicering i internationellt erkända tidskriftsserier eller andra publiceringsformer med referee-system. I årsredovisningen skall en redovisning ges per vetenskapsområde och omfatta publicering 2003, om möjligt med jämförelsedata för 2001 och 2002.

Regeringen avser att vart fjärde år, med början i samband med årsredovisningen för 2004, begära en särskild redovisning av lärosätenas arbete med att säkra och utveckla kvaliteten i utbildning och forskning.

### Mål 2

Universitet och högskolor skall

- informera om sin verksamhet,

- samverka med det omgivande samhället och i ökad utsträckning integrera denna samverkan i utbildning och forskning,

- i sin verksamhet aktivt använda och dra nytta av erfarenheter i det omgivande samhället,

- i ökad utsträckning och i nära samverkan med arbetslivet utforma utbildningar som är attraktiva för studenterna och samtidigt svarar mot arbetsmarknadens behov, nationellt och regionalt, samt erbjuda uppdragsutbildning, och

- utveckla sin roll i det livslånga lärandet, samt i samarbete med andra lärosäten, kommuner och företrädare för arbetsmarknaden utveckla metoder för bedömning av reell kompetens.

Universitet och högskolor bör utifrån lärosätets särskilda ansvars- och kompetensområden medverka i arbetet med de regionala tillväxtavtalen och de regionala tillväxtprogrammen för att därmed bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås.

Återrapportering

Universitet och högskolor skall vart fjärde år, med början i samband med årsredovisningen för budgetåret 2003, särskilt redovisa lärosätets samverkan med det omgivande samhället inom utbildning, forskning och övrig verksamhet. Redovisningen skall avse målets samtliga delar samt vara kopplad till de strategier och handlingsprogram som redovisades till regeringen 1999 och 2000 eller reviderade versioner av dessa. Av redovisningen skall även framgå hur lärosätets samverkansaktiviteter följs upp och utvärderas.

### Mål 3

Universitet och högskolor skall i sin verksamhet iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

I syfte att få en jämnare könsfördelning i lärarkåren skall varje lärosäte för 2003 fastställa mål för andelen kvinnor bland nyrekryterade lärare inom samtliga lärarkategorier för perioden 2003–2004.

Återrapportering

I årsredovisningen skall lärosätena för respektive vetenskapsområde eller motsvarande redovisa andelen kvinnor och män i grundutbildningen och forskarutbildningen och i alla anställningskategorier. Större förändringar i förhållande till föregående år skall kommenteras. Vidare skall framgå vilka åtgärder som vidtagits för att få en jämnare könsfördelning

- i utbildningar med ojämn könsfördelning, såsom vissa lärar- och vårdutbildningar samt naturvetenskapliga och tekniska utbildningar,

- i forskarutbildningar med ojämn könsfördelning,

- vid rekrytering och befordran av lärare, och

- vid rekrytering av dekaner, prefekter, studierektorer eller motsvarande.

Vidare skall i årsredovisningen de lokalt fastställda målen för andelen kvinnor bland nyrekryterade lärare inom samtliga lärarkategorier samt utfallet för dessa redovisas.

### Övrig återrapportering

1. Universitet och högskolor skall enligt lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan årligen upprätta en plan över åtgärder för främjandet av studenternas lika rättigheter. Av årsredovisningen skall framgå vilka åtgärder lärosätet har vidtagit med anledning av planen.

2. Lunds universitet, Göteborgs universitet och Karolinska institutet som har givits rätt enligt 12 § donationsförordningen (1998:140) att förvalta medel i aktier och andra värdepappersfonder, skall redovisa hur avkastningen har utvecklats i förhållande till marknadsindex.

3. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa kostnader för lärosätets centralbibliotek/huvudbibliotek. Redovisningen skall göras för de tre senaste åren och ställas i relation till lärosätets totala intäkter, inklusive externa anslag. Kostnader för biblioteket skall redovisas både inklusive och exklusive lokalkostnader.

   Vidare skall en uppskattning göras av kostnader budgetåret 2003 för övrig biblioteksverksamhet exklusive centralbiblioteken. Kostnader för övrig biblioteksverksamhet skall redovisas både inklusive och exklusive lokalkostnader.

4. Varje lärosäte skall vid sidan av sin årsredovisning redovisa sin kompetensförsörjning enligt särskilt regeringsbeslut.

### 1.3 Uppdrag

1. Med anledning av delårsrapporten för 2002 skall Mitthögskolan och Högskolan på Gotland senast den 31 januari 2003 till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) dels inkomma med en budget för 2003 avseende respektive högskolas totala verksamhet dels, i förekommande fall, redovisa ett program för hur eventuella ekonomiska underskott skall åtgärdas.

Vidare skall de nämnda lärosätena kvartalsvis inkomma till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) med uppföljningar av sin budget och kommentera dessa uppföljningar. För första och tredje kvartalet skall uppföljningen lämnas senast en månad efter periodens slut. För andra och fjärde kvartalet kan uppföljningen lämnas som en särskild bilaga till delårsrapporten respektive årsredovisningen. Detta skall ske under hela den tid som åtgärdsprogrammet gäller.

2. Universitet och högskolor som har fått i uppdrag att införa miljöledningssystem skall redovisa sina uppdrag enligt riktlinjer utfärdade av Miljödepartementet i regeringsbeslut den 15 november 2001 (Dnr M2001/4509/Kn).

I samband med årsredovisningen skall en särskild rapport om miljöledningssystem inlämnas till Miljödepartementet med kopia till Utbildningsdepartementet.

3. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa hur bestämmelserna i högskoleförordningen (1993:100) om s.k. reell kompetens och alternativt urval tillämpats. För alternativt urval skall det dessutom framgå för vilka utbildningar detta tillämpats, vilka urvalsgrunder som fastställts och vilka kategorier sökande som antagits. Lärosätena skall analysera och kommentera redovisningen.

4. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa i vilken omfattning utbildning anordnats i enlighet med bestämmelserna i förordningen (2002:763) om högskoleintroducerande utbildning. Av redovisningen skall framgå vilka övriga utbildningsanordnare som medverkat i utbildningssamarbetet, vilket innehåll utbildningen haft, hur många som genomgått utbildningen med godkänt resultat samt hur många som har fortsatt att studera på lärosätet. Lärosätena skall analysera och kommentera redovisningen. Utbildningen skall utvärderas i sin helhet 2006.

Verksamhetsgren Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

### Mål

### 1.4 Verksamhetsgren: Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

Mål 1

Som långsiktigt mål gäller att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier vid 25 års ålder.

Återrapportering

Universitet och högskolor skall i årsredovisningen ange vilka åtgärder som vidtagits för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning.

Regeringen grundar bedömningen av måluppfyllelsen på uppgifter från Statistiska centralbyrån.

Mål 2

Universitet och högskolor skall öka den internationella rörligheten genom att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar och bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete.

Återrapportering

Vart annat år skall en redovisning lämnas av de åtgärder som universitet och högskolor vidtagit i syfte att underlätta och stimulera det internationella utbytet av studenter, lärare och annan personal inom grundläggande högskoleutbildning vid lärosätet. I årsredovisningen för 2004 skall redovisning göras för perioden 2003–2004.

Mål 3

Universitet och högskolor skall aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan.

Återrapportering

Regeringen har i regleringsbrev för 2002 uppdragit åt universitet och högskolor att senast den 31 december 2002 upprätta handlingsplaner för att aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Av årsredovisningen skall framgå vilka åtgärder respektive lärosäte vidtagit med anledning av dessa handlingsplaner. Redovisningen skall analyseras och kommenteras.

### Mål 4

Universitet och högskolor skall öka tillgängligheten och omfattningen av IT-stödd distansutbildning inom högre utbildning.

Återrapportering

Av årsredovisningen skall framgå om lärosätet ger undervisning inom ramen för Sveriges nätuniversitet. För ytterligare återrapportering se under rubrikenÖvrig återrapporteringpunkt 4.

Övrig återrapportering

1. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa och kommentera

- väsentliga förändringar i förhållande till föregående år i utbildningsutbudet,

- efterfrågan på lärosätets utbildningar,

- avvägningen mellan kurser och program, samt

- antalet helårsstudenter och helårsprestationer totalt samt uppdelat på grundutbildning inom utbildningsuppdraget och beställd utbildning (se vidare avsnitt 2.1 Gemensam redovisning för verksamhetsgrenarna under punkten 6).

2. Lärosäten som bedriver lärarutbildning skall efter hörande av Högskoleverket och Statens skolverk besluta om dimensioneringen av olika ämneskombinationer, inriktningar och specialiseringar. Vidare skall lärosätena ta hänsyn till studenternas val av olika ämneskombinationer, inriktningar och specialiseringar inom de lärarutbildningar som erbjuds. Åtgärder för att vägleda studenterna i detta val skall redovisas i årsredovisningen.

De lärosäten som bedriver lärarutbildning skall medverka i uppbyggnaden av regionala centrum. Dessa skall främja bl.a. utveckling av lärarutbildningen och kompetensutveckling av lärare. Av årsredovisningen skall i förekommande fall framgå antalet och inriktningen av samverkansprojekt/aktiviteter vid de regionala centrumen.

3. Lärosätena skall erbjuda uppdragsutbildning.

Av årsredovisningen skall framgå dels de totala intäkterna av all uppdragsutbildning, såväl den poänggivande som den icke poänggivande utbildningen, dels antalet helårsstudenter i den poänggivande uppdragsutbildningen.

4. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa och kommentera omfattningen av kurser som utvecklats respektive anpassats till nätuniversitetet. Av redovisningen skall framgå antal kurser och en uppskattning av kostnaderna för kursutveckling fördelat på helt nya respektive anpassade kurser.

5. Universitet och högskolor får, enligt förordningen (1992:819) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor, i rekryteringsfrämjande syfte anordna s.k. basårsutbildning. Sådan utbildning får anordnas i anslutning till alla utbildningsprogram inom den grundläggande högskoleutbildningen där det är brist på behöriga sökande och där det finns ett behov på arbetsmarknaden av utbildad arbetskraft.

Av årsredovisningen skall framgå antalet helårsstudenter och helårsprestationer i sådan utbildning. Vidare skall av redovisningen framgå till vilket högskoleprogram sådan utbildning anordnats.

Verksamhetsgren Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m.

### Mål

### 1.5 Verksamhetsgren: Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m.

Mål 1

Universitet och högskolor skall bedriva internationellt konkurrenskraftig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete.

Återrapportering

I årsredovisningen skall universitets och högskolors internationella kontakter redovisas och kommenteras.

Olika former av utbyte med andra länder av doktorander, lärare och forskare skall redovisas. Såväl utbyten inom ramen för etablerade utbytesprogram som andra program skall redovisas i den mån det är möjligt. Vidare skall omfattningen av deltagande med avseende på antal projekt, antal koordinerade projekt samt totalt årligt bidrag från EU till lärosätet i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling och Euratom redovisas. Vidare skall program direkt kanaliserade genom EU-myndigheter och direktorat redovisas.

Mål 2

Effektiviteten skall öka i forskarutbildningen. Forskarstuderande skall erbjudas utbildning av hög kvalitet som förbereder för en karriär såväl inom som utanför högskolan.

Återrapportering

Av årsredovisningen skall framgå

- antalet personer som under budgetåret har påbörjat forskarutbildning,

- antalet personer som under 2002 och 2003 har påbörjat en forskarutbildning som avses avslutas med en licentiatexamen (av redovisningen skall båda åren framgå),

- genomsnittlig nettostudietid för licentiat- respektive doktorsexamen för dem som under 2003 avlagt examen, och

- form och omfattning av studiefinansiering för forskarstuderande.

Universitet och högskolor skall redovisa samtliga uppgifter fördelade på grupper av ämnen, vetenskapsområden och kön samt kommentera redovisningen. För begreppet grupper av ämnen skall Statistiska centralbyråns indelning tillämpas.

Vidare skall av årsredovisningen framgå

- omfattning av forskarstuderandes undervisning per vetenskapsområde inom grundutbildning, och

- en beskrivning av omfattningen av samarbetet i forskarutbildningen inom lärosätet och med andra lärosäten.

De lärosäten som erhållit särskilda examinationsmål för forskarutbildning skall lämna följande redovisning i årsredovisningen för 2003.

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vetenskapsområde | Antal doktors­examina som inte föregåtts av licentiat­examen1 | Antal doktors­examina som föregåtts av licentiat­examen1 | Antal licentiat-examina1 | Antal examina i forskar­utbildningen, omräknade enligt fotnot2 |
| Humanistisk-samhällsveten­skapligt |
| Medicinskt |
| Naturvetenskapligt |
| Tekniskt |

1 Antal examina, utan omräkning.

2 Doktorsexamen räknas som en examen, om den inte föregås av licentiatexamen. Doktorsexamen som föregåtts av en licentiatexamen samt licentiatexamen räknas som en halv examen.

Mål 3

Universitet och högskolor skall i ökad utsträckning främja goda villkor för mång- och tvärvetenskaplig forskning.

Återrapportering

Av årsredovisningen skall kortfattat framgå vilka åtgärder som vidtagits för att främja mång- och tvärvetenskap.

### Övrig återrapportering

1. Förändringar av antalet anställda professorer (heltidsekvivalenter) och ämnesområde för anställningen skall redovisas i årsredovisningen.

2. Av årsredovisningen skall för budgetåret 2003 framgå totalt antal innehavare av utbildningsbidrag, fördelade på vetenskapsområden och kön samt uppdelade på finansiär, dvs. forsknings- och forskarutbildningsanslag respektive extern finansiering.

3. Universitet och högskolor med lärarutbildning skall i årsredovisningen redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förstärka forskning, som bedrivs i nära anslutning till lärarutbildningen och pedagogisk yrkesverksamhet. De lärosäten som erbjuder forskning och forskarutbildning med denna inriktning skall i årsredovisningen redovisa omfattningen och genomförda insatser.

### 2 Ekonomisk redovisning

### 2.1 Gemensam redovisning för verksamhetsgrenarna

1. För universitet och högskolor görs undantag från bestämmelserna om avräkning i anslagsförordningen (1996:1189). Avräkning mot anslag och anslagsposter för medel som utbetalas till lärosätenas räntekonton i Riksgäldskontoret skall ske i samband med de månatliga utbetalningarna till respektive lärosätes räntekonto i Riksgäldskontoret.

2. Universitet och högskolor får, enligt riksdagens beslut med anledning av propositionen Personskadeskydd för studenter (prop. 1999/2000:5, bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:94), belasta anslagen för grundutbildning, forskning och forskarutbildning samt anslaget för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor med kostnader hos Kammarkollegiet för personskadeförsäkringar för registrerade studenter. Kostnaderna får högst uppgå till 24 kronor per helårsstudent.

3. Utöver de lärosäten som nämns i förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. skall Luleå tekniska universitet, Karlstads universitet, Växjö universitet och Örebro universitet följa förordningen med undantag av 3 § första meningen. Vid dessa universitet gäller att internrevisionen i sin helhet får organiseras genom köp av tjänster som utförs av auktoriserade revisorer eller genom inrättande av en intern revisionsorganisation med motsvarande kompetens.

4. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa intäkter och kostnader fördelade på verksamhetsgrenar samt kommentera denna redovisning.

Intäkterna skall redovisas på verksamhetsgrenarna fördelade på anslag, avgifter, bidrag och finansiella intäkter. För Lunds universitet, Göteborgs universitet och Karolinska institutet skall för respektive verksamhetsgren, i de fall det ekonomiska resultatet har sin grund i donationsmedelsförvaltningen, av redovisningen framgå den påverkan detta innebär på verksamhetsgrenen.

Kostnaderna fördelade på verksamhetsgrenarna skall redovisas dels fördelade på personal, lokaler, övrig drift, finansiella kostnader och avskrivningar, dels för verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning uppdelade på vetenskapsområden.

För verksamhetsgrenen Grundläggande högskoleutbildning skall en uppdelning göras på grundutbildning enligt uppdrag i regleringsbrev och uppdragsverksamhet. För verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning eller konstnärligt utvecklingsarbete skall en uppdelning göras på forskning och uppdragsforskning.

Väsentliga förändringar i förhållande till den prognos som lärosätet lämnat i delårsrapporten skall redovisas och kommenteras.

5. Universitet och högskolor skall balansera räkenskapsårets resultat i ny räkning. För avgiftsfinansierad verksamhet gäller 23 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188). För icke avgiftsfinansierad verksamhet skall förslag till disposition av hela det ackumulerade överskottet lämnas under förutsättning att det ackumulerade överskottet i denna verksamhet överstiger tio procent av verksamhetens totala kostnad under det senast redovisade räkenskapsåret. Överskottet skall förklaras och kommenteras.

Ett underskott i verksamheten för budgetåret enligt resultaträkningen skall förklaras och kommenteras med avseende på hur det har uppstått och hur det skall täckas. När underskott inte kan täckas med för ändamålet balanserat överskott skall förslag till åtgärder lämnas. Förslagen skall redovisas i årsredovisningen tillsammans med beräkningsunderlaget i enlighet med tabell 1 Redovisning av myndighetskapital m.m.

Vidare skall samtliga universitet och högskolor redovisa kapitalförändring (balanserad och enligt resultaträkningen) per verksamhetsgren enligt tabell 2.

Tabell 1 Redovisning av myndighetskapital m.m.

| |
| --- |
| Belopp |
| A. Ackumulerat över- eller underskott (årets och balanserad kapitalförändring) |
| B. Årets totala kostnader |
| A i procent av B |

Tabell 2 Redovisning av kapitalförändring per verksamhetsgren

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Verksamhetsgren | Balanserad kapital-förändring (A) | Årets kapital-förändring (B) | Summa (A+B) |
| Grundläggande högskoleutbildning |
| Icke avgiftsfinansierad verksamhet |
| Avgiftsfinansierad verksamhet |
| Forskning/forskarutbildning/ konstnärligt utvecklingsarbete |
| Icke avgiftsfinansierad verksamhet |
| Avgiftsfinansierad verksamhet |

6. Universitet och högskolor får vid sidan av inkomster från anslag på statsbudgeten disponera inkomster, antingen som bidrag från såväl statliga som icke-statliga finansiärer, som avkastning från donationer eller som avgifter för sådan verksamhet som återges nedan för vilken lärosätet som motprestation tillhandahåller uppdragsgivaren tjänster eller varor. Avgifternas storlek bestäms av lärosätet förutom avgifter enligt 15 § avgiftsförordningen (1992:191) och avgifter för högskoleprovet.

Universitet och högskolor får disponera inkomster som erhålls i form av avgifter och bidrag i den egna verksamheten. Inkomsterna skall tillföras lärosätets räntekonto. Samtliga kostnader för den verksamhet som finansieras på detta sätt inklusive verksamhetens andel av gemensamma kostnader (full kostnadstäckning) skall täckas av dessa medel. En lägsta nivå för påslag för indirekta kostnader skall för lärosätet vara minst 18 procent av forskningsprojektens direkta kostnader exklusive lokalkostnader. Undantagna från kravet på full kostnadstäckning är endast EU-finansiärer och andra överstatliga organ där Sverige godkänt avtal med sådana undantag.

Universitet och högskolor får bedriva följande verksamheter mot avgift och disponera inkomsterna

A) Beställd utbildning

Med beställd utbildning avses högskoleutbildning enligt avtal med annat lärosäte samt högskoleutbildning enligt avtal med annan statlig finansiär.

B) Uppdragsutbildning

Med uppdragsutbildning avses utbildning som anordnas mot avgift från annan än enskild och som uppdragsgivaren utser deltagarna till. Uppdragsutbildning ges enligt reglerna i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor.

C) Uppdragsforskning

D) Forskningsetisk granskning

Universitet och högskolor får enligt 3 kap. 14 § högskoleförordningen (1993:100) ta ut en avgift för forskningsetisk granskning av ett förslag till klinisk läkemedelsprövning. Avgiften får vara högst 5 000 kronor. För ärenden av större omfattning får därutöver tas ut en avgift om 3 000 kronor per sammanträde i forskningsetisk kommitté.

E) Högskoleprov

För anmälan till högskoleprov får universitet och högskolor ta ut en avgift om 300 kronor enligt 7 kap. 18 § högskoleförordningen. Inkomsterna får disponeras av lärosätet, förutom 125 kronor per anmälan som skall betalas in till Högskoleverket senast 30 dagar efter anmälningstidens utgång.

7. Ersättning för kopiering inom högskoleområdet budgetåret 2003 skall enligt avtal mellan staten och Bonus Presskopia efter fakturering utbetalas till Bonus Presskopia. Ersättningen beräknas på antalet helårsstudenter budgetåret 2002. Underlaget för ersättningen beräknas av Högskoleverket enligt särskilt uppdrag.

8. Universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina skall beakta behovet av särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionshinder. Lärosätena kan hos Stockholms universitet ansöka om bidrag för stöd till studenter med funktionshinder för de kostnader som överstiger 0,15 procent på anslaget för grundläggande högskoleutbildning. Dessa kostnader kan efter ansökan delvis täckas av de medel som disponeras av Stockholms universitet som särskilt åtagande under anslaget 25:25 Stockholms universitet: Grundutbildning.

9. Av årsredovisningen skall framgå hur verksamhetens totala intäkter och totala kostnader fördelas i enlighet med den indelning för återrapportering som regeringen beslutar. Den avgiftsbelagda verksamheten skall särredovisas. Redovisningen skall följa den indelning och den struktur som framgår av den budget för avgiftsbelagd verksamhet som redovisas i anslutning till respektive lärosätes finansiella delar i detta regeringsbeslut.Vid redovisning av den avgiftsbelagda verksamheten under respektive lärosätes finansiella delar i detta regleringsbrev skall följande definitioner användas. För respektive lärosäte finns i detta regleringsbrev uppfört en tabell 2.4 avseende avgifter. Avgifter från avgiftsbelagd verksamhet med stöd i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) skall redovisas särskilt.

- Med uppdragsverksamhet avses beställd utbildning, uppdragsutbildning och uppdragsforskning.

- Med övriga avgifter avses bl.a. stödfunktioner, museiverksamhet och högskoleprovet.

10. Universitet och högskolors delårsrapport skall ha det innehåll som anges i 8 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Från förordningen medger regeringen undantag genom att delårsrapporten inte skall inkludera prognos över utfall på inkomsttitlar.

11. Delårsrapporten skall innehålla en redovisning av antalet helårsstudenter och helårsprestationer samt av de intäkter dessa ger rätt till. Delårsrapporten skall dessutom innehålla en prognos över antalet helårsstudenter och helårsprestationer samt de intäkter dessa ger rätt till för innevarande budgetår.

Delårsrapporten skall avse ett lärosätes totala verksamhet uppdelad på verksamhetsgrenar, utan underindelning av grundutbildningen. Väsentliga förändringar i förhållande till tidigare lämnade redovisningar och prognoser skall kommenteras.

### 2.2 Verksamhetsgren: Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

1. Universitet och högskolor har rätt att bedriva verksamhet och avräkna helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområden enligt bilaga 1.

Med helårsstudenter avses antalet studenter som har påbörjat studier på en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 40.

Om kursen sträcker sig över mer än ett budgetår, skall kursens poängtal fördelas på de aktuella budgetåren. Om kursen sträcker sig över mer än en termin, skall alla studenter som för första gången registrerats ingå i beräkningen, men bara med studier under den första terminen. För varje termin krävs det att studenternas fortsatta deltagande i kursen bekräftas genom fortsättningsregistrering för att deras studier under denna period skall ingå i beräkningen.

De studenter som har avbrutit studierna inom tre veckor efter påbörjad kurs och som under den tiden inte har blivit godkända på något prov skall inte ingå i beräkningen.

Med helårsprestation avses antalet godkända poäng på en kurs eller delkurs dividerat med 40.

2. Anslagsbelastning för grundutbildningsanslagen i form av ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer samt ersättning för särskilda åtaganden m.m. skall redovisas i årsredovisningen enligt beslut som regeringen avser att fatta. Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer beräknas på grundval av redovisning i LADOK eller motsvarande. Eventuell mellanskillnad mellan avräknade överföringar till räntekontot och den slutliga anslagsbelastningen redovisas som ett anslagssparande.

Om lärosätet redovisar fler helårsprestationer än vad som kan ge ersättning inom takbeloppet, kan sådana överskjutande helårsprestationer sparas till följande budgetår för att då berättiga till ersättning. Med undantag av 11 § anslagsförordningen (1996:1189) får universitet och högskolor 2003 överföra såväl helårsprestationer som outnyttjat takbelopp (anslagssparande) till ett värde av högst tio procent av takbeloppet till efterföljande budgetår utan regeringens särskilda medgivande.

Ränteintäkter som erhållits på räntekonto och som hänför sig till anslagssparande för budgetåret 2003 skall senast den 15 mars 2004 betalas till Riksgäldskontoret. Ränteintäkter beräknas enligt den räntesats på räntekontot som gällde den 30 juni 2003 och på ett belopp som motsvarar halva anslagssparandet.

3. För flera lärosäten har i regleringsbrevet angivits ett högsta antal helårsstudenter som får avräknas inom olika konstnärliga utbildningsområden. Denna högstsättning av antalet helårsstudenter innebär även en högstsättning av antalet helårsprestationer. Innebörden är att ett lärosäte med en högstsättning av antalet helårsstudenter inom ett konstnärligt utbildningsområde inte heller kan avräkna helårsprestationer utöver det angivna antalet helårsstudenter inom detta utbildningsområde.

Om ett lärosäte skulle prestera fler helårsstudenter eller helårsprestationer än det som högst kan ersättas inom ett konstnärligt utbildningsområde har lärosätet möjlighet att avräkna överskjutande helårsstudenter och helårsprestationer mot utbildningsområdena humaniora, teologi, juridik och samhällsvetenskap. Av fakturan skall framgå hur många helårsstudenter och helårsprestationer som på detta sätt förs mot ett annat utbildningsområde.

4. Universitet och högskolor skall senast den 3 mars, den 8 maj, den 8 augusti, den 15 augusti (i samband med delårsrapporten) och den 21 oktober 2003 till regeringen lämna en prognos över beräknat utfall för budgetåren 2003 och 2004 på anslaget för grundläggande högskoleutbildning. Av redovisningen skall, när det gäller prognosen för utfallet på anslaget för grundläggande högskoleutbildning, även en redovisning lämnas avseende prognosen för antalet helårsstudenter under budgetåret 2003. I samband med prognosen skall även en kommentar om avvikelser lämnas i förhållande till den föregående inlämnade prognosen. Särskilda anvisningar för redovisning av prognoser framgår av bilaga 3.

5. Universitet och högskolor får köpa kurser av statlig eller enskild utbildningsanordnare med relevant examenstillstånd (beställd utbildning). Sådana kurser skall av det säljande lärosätet inte klassificeras som uppdragsutbildning. Sådana kurser får endast omfatta studenter som antagits till utbildning hos det lärosäte som köper utbildningen och som finansieras med statliga anslag eller statsbidrag hos uppdragsgivaren.

6. Följande regler gäller för beräkning av ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer.

A. Ersättning erhålls för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer under budgetåret vilka ryms inom takbeloppet, inklusive utlandsförlagd utbildning som högskolorna ansvarar för samt för helårsprestationer som hänförs till december månad föregående budgetår och som ej redovisats för detta budgetår.

B. Ersättning för helårsstudenter erhålls för studenter som gör studieuppehåll för att bedriva en del av sina studier på utbytesprogram, motsvarande högst 80 poäng, vid utländskt universitet. Studenterna skall före utlandsvistelsen ha fullgjort minst 40 poängs studier vid berört lärosäte.

C. Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer erhålls inte för

- kurser som anordnas på uppdrag av annan utbildningsanordnare,

- uppdragsutbildning, och

- tillgodoräknande av annan utbildning eller motsvarande kunskaper och färdigheter som godkänt resultat på en eller flera kurser, utöver vad som anges i punkt B ovan.

7. Följande ersättningsbelopp (kronor) skall tillämpas för budgetåret 2003.

| | | |
| --- | --- | --- |
| Utbildningsområde | Ersättning per helårsstudent | Ersättning per helårsprestation |
| Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt | 16 555 | 16 309 |
| Naturvetenskapligt, tekniskt | 41 760 | 35 986 |
| Farmaceutiskt | 41 760 | 35 986 |
| Vård | 46 385 | 40 178 |
| Odontologiskt | 38 359 | 44 687 |
| Medicinskt | 51 835 | 63 054 |
| Undervisning1 | 30 279 | 35 663 |
| Övrigt2 | 35 039 | 28 466 |
| Design | 123 638 | 75 339 |
| Konst | 175 526 | 75 361 |
| Musik | 106 665 | 67 447 |
| Opera | 254 196 | 152 064 |
| Teater | 245 804 | 122 434 |
| Media | 250 841 | 200 957 |
| Dans | 172 874 | 95 520 |
| Idrott | 90 085 | 41 692 |

1 Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning.

2 Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar, praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot tidigare år samt utbildning vid Grafiska institutet/Institutet för högre reklamutbildning vid Stockholms universitet.

För helårsstudenter på kurser som ges inom ramen för Sveriges nätuniversitet erhålls en extra ersättning om 20 000 kronor per helårsstudent.

### 2.3 Verksamhetsgren: Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner

1. Universitet och högskolor får omfördela medel mellan anslagsposterna för respektive vetenskapsområde m.m. upp till ett belopp motsvarande tre procent av var och en av dessa poster. Medel under anslagsposten Ersättning för lokalhyror m.m. får fördelas fritt mellan vetenskapsområdena. Denna anslagspost inkluderar även ersättning för kostnader för lånefinansierade anläggningstillgångar.

2. Minst 75 procent av de medel som universitet och högskolor totalt avsätter för studiefinansiering inom forsknings- och forskarutbildningsanslagen skall avse anställning som doktorand.

Stipendier för doktorander som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering får inte finansieras med medel från statsbudgeten.

# 2 Finansiering

## 2.1 Anslag

### 2.1.1 Tilldelade anslag

##### Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning

| | | |
| --- | --- | --- |
| 25:71 | Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. (ramanslag) | 1 875 181 tkr |
| 25:71 ap.1 | Chalmers tekniska högskola AB (ram) |
| 25:71 ap.1.1 | Grundläggande högskoleutbildning (ram) | 599 538 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.1.2 | Forskning och forskarutbildning (ram) | 393 554 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.2 | Handelshögskolan i Stockholm (ram) | 50 886 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.3 | Stiftelsen Högskolan i Jönköping (ram) |
| 25:71 ap.3.1 | Grundläggande högskoleutbildning (ram) | 354 846 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.3.2 | Forskning och forskarutbildning (ram) | 36 507 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.4 | Teologiska Högskolan, Stockholm (ram) | 4 941 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.5 | Nybygget-kristen samverkan för Örebro Teologiska högskola (ram) | 2 151 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.6 | Evangeliska Fosterlandsstiftelsen för Johannelunds Teologiska högskola (ram) | 1 701 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.7 | Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut (ram) | 9 617 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.8 | Ericastiftelsen (ram) | 5 914 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.9 | Stiftelsen Stora Sköndal (ram) | 17 469 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.10 | Ersta Diakonisällskap (ram) | 26 443 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.11 | Stiftelsen Rödakorshemmet (ram) | 34 265 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.12 | Sophiahemmet, Ideell förening (ram) | 25 733 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.13 | Beckmans skola AB (ram) | 13 902 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:71 ap.14 | Mervärdesskattekostnader för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping (ram) | 297 714 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |

### Villkor

###### 25:71 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.

Prop. 2002/03:1 utg.omr.16, bet. 2002/03:UbU1, rskr. 2002/03:62.

Anslagsposterna 1–14 disponeras av Kammarkollegiet och betalas ut i enlighet med avtal eller efter rekvisition från respektive bidragsmottagare.

För samtliga bidragsmottagare gäller redovisningsskyldighet, vilket innebär att de till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) skall lämna årsredovisningar som tillgodoser väsentligen samma krav som de årsredovisningar som universitet och högskolor har att avge. Detta skall ske senast den 22 februari 2004, om inte annat är avtalat.

För bidragsmottagare under anslagsposterna 1–6 skall redovisning till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) ske enligt avtal. Nedanstående återrapporteringspunkter är dock ett minimum, som vid behov bör kommenteras. Övriga bidragsmottagare skall redovisa enligt nedan

1. antal studenter,

2. antal helårsstudenter,

3. antal helårsprestationer,

4. antal avlagda examina redovisat per examenskategori,

5. efterfrågan av högskolans utbildningar,

6. former av internationella kontakter, och

7. ekonomin i form av resultaträkning och balansräkning.

För punkterna 1–4 skall uppgifter lämnas för de tre senaste kalenderåren.

Enskilda utbildningsanordnare, som har tillstånd att utfärda examina, skall på motsvarande sätt som statliga universitet och högskolor beakta behovet av stöd för studenter med funktionshinder. Nedan nämnda utbildningsanordnare kan hos Stockholms universitet ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd till studenter med funktionshinder för de kostnader som överstiger 0,15 procent av tilldelade anslagsmedel på anslagsposterna 1–13. Dessa kostnader kan efter ansökan delvis täckas av de medel som disponeras av Stockholms universitet som särskilt åtagande under anslaget 25:25 Stockholms universitet: Grundutbildning.

###### 25:71 ap.1 Chalmers tekniska högskola AB

I enlighet med långsiktigt ramavtal som gäller den 1 juli 1994 – den 30 juni 2009 samt avtal om utbildnings- och forskningsuppdrag för perioden 2003–2005.

Utbildningsuppdrag för grundutbildning

Antalet helårsstudenter 2003 bör totalt öka i förhållande till 2002.

För fyraårsperioderna 2001–2004 respektive 2005–2008 gäller tills vidare följande examinationsmål (lägsta antal avlagda examina).

| | | |
| --- | --- | --- |
| Examen | Mål 2001–2004 | Planeringsförutsättning 2005–2008 |
| Civilingenjörs- och arkitektexamen | 3 570 | 3 700 |

Antalet avlagda examina inom högskoleingenjörsutbildningen bör tillsammans med antalet avlagda högskole-, kandidat- och magisterexamina med inriktning mot teknik sammantaget öka 2003 i förhållande till 2002.

Årliga utfall i förhållande till ovanstående mål skall redovisas i årsredovisningen. Härvid skall antalet examina inom högskoleingenjörsutbildning samt antalet högskoleexamina, kandidatexamina och magisterexamina med teknisk inriktning särredovisas.

Chalmers tekniska högskola AB erhåller som ett särskilt åtagande 360 000 kronor för högskolepedagogisk utbildning av lärare. Vidare erhåller Chalmers tekniska högskola AB 1 583 000 kronor som ett särskilt åtagande som avser ett bidrag till utrustning till sjöbefälsutbildningen samt 2 500 000 kronor som planerings- och utvecklingsmedel för en satsning på magisterutbildning i industriell design.

Ersättning för under 2003 genomförda helårsstudenter och helårsprestationer inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar för studerande med särskilt vuxenstudiestöd skall avräknas inom det ordinarie takbeloppet.

Forskning och forskarutbildning

Av de professorer som anställs under fyraårsperioden 2001–2004 skall minst 15 procent vara kvinnor (rekryteringsmål). Av årsredovisningen skall framgå antalet professorer (heltidsekvivalenter) och antalet nyanställda professorer samt för båda grupperna antalet kvinnor. Kommentarer skall ges till eventuella större avvikelser från målet.

Chalmers tekniska högskola AB är värd för en forskarskola i materialvetenskap. Som planeringsförutsättning skall gälla att denna forskarskola vid utgången av 2007 har utexaminerat minst 25 doktorer. Denna tidsgräns kan förlängas med upp till ett år beroende på den genomsnittliga tid som doktoranderna inom forskarskolan bedriver institutionstjänstgöring.

Av årsredovisningen skall framgå hur många doktorander som antagits till forskarskolan, deras kön och till vilket vetenskapsområde de knutits. Vidare skall samarbetet mellan värd- och partnerhögskolorna beskrivas.

För fyraårsperioden 2001–2004 gäller tills vidare följande examinationsmål för forskarutbildningen vid Chalmers tekniska högskola AB (lägsta antal avlagda examina). Licentiatexamen skall räknas som en halv examen. En doktorsexamen där licentiatexamen tidigare tagits ut skall räknas som en halv examen. Som planeringsförutsättning gäller att antalet examina i forskarutbildningen skall öka under perioden 2005–2008 i förhållande till perioden 2001–2004.

| | |
| --- | --- |
| Vetenskapsområde | Mål 2001–2004 |
| Tekniskt | 590 |

Återrapportering

Se Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m. under avsnitt verksamhetsgren: Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner, återrapportering under mål 2.

###### 25:71 ap.2 Handelshögskolan i Stockholm

I enlighet med avtal som gäller från den 10 juni 1993. Handelshögskolan har, enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina, tillstånd att utfärda doktorsexamen, licentiatexamen, magisterexamen, kandidatexamen och högskoleexamen.

###### 25:71 ap.3 Stiftelsen Högskolan i Jönköping

I enlighet med långsiktigt avtal som gäller den 1 juli 1994 – den 30 juni 2009 samt avtal om utbildnings- och forskningsuppdrag för perioden 2003–2005.

Utbildningsuppdrag för grundutbildning

Antalet helårsstudenter 2003 totalt och inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena bör öka i förhållande till 2002.

För fyraårsperioderna 2001–2004 respektive 2005–2008 gäller tills vidare följande examinationsmål (lägsta antal avlagda examina).

| | | |
| --- | --- | --- |
| Examen | Mål 2001–2004 | Planeringsförutsättning 2005–2008 |
| Magisterexamen med ämnesdjup | 660 | 1 |
| Sjuksköterskeexamen | 660 | 760 |
| Lärarexamen med inriktning mot tidigare år2 | 705 | 710 |
| Lärarexamen med inriktning mot senare år2 | 305 | 315 |

1 Examinationen bör vara på minst samma nivå som under perioden 2001–2004.

2 Inklusive examina inom motsvarande äldre utbildningar.

Antalet avlagda examina inom högskoleingenjörsutbildningen bör tillsammans med antalet avlagda högskole-, kandidat- och magisterexamina med inriktning mot teknik sammantaget öka 2003 i förhållande till 2002. Minst en tredjedel av antalet lärarexamina bör ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. För lärarexamen med inriktning mot tidigare år skall särskilt behovet av lärare i förskola och förskoleklass beaktas.

Årliga utfall i förhållande till ovanstående mål skall redovisas i årsredovisningen. Härvid skall antalet examina inom högskoleingenjörsutbildning samt antalet högskoleexamina, kandidatexamina och magisterexamina med teknisk inriktning särredovisas. Antalet lärarexamina och motsvarande äldre examina med matematisk, naturvetenskaplig eller teknisk inriktning skall anges sammantaget. Vidare skall antalet lärarexamina eller motsvarande äldre examina med inriktning mot förskola och förskoleklass redovisas.

Stiftelsen Högskolan i Jönköping erhåller som ett särskilt åtagande 156 000 kronor för högskolepedagogisk utbildning av lärare.

Ersättning för under 2003 genomförda helårsstudenter och helårsprestationer inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar för studerande med särskilt vuxenstudiestöd skall avräknas inom det ordinarie takbeloppet.

Forskning och forskarutbildning

Av de professorer som anställs under fyraårsperioden 2001–2004 skall minst 18 procent vara kvinnor (rekryteringsmål). Av årsredovisningen skall framgå antalet professorer (heltidsekvivalenter) och antalet nyanställda professorer samt för båda grupperna antalet kvinnor. Kommentarer skall ges till eventuella större avvikelser från målet.

För fyraårsperioden 2001–2004 gäller tills vidare 22 examina som examinationsmål för forskarutbildningen vid Stiftelsen Högskolan i Jönköping (lägsta antal avlagda examina). Licentiatexamen skall räknas som en halv examen. En doktorsexamen där licentiatexamen tidigare tagits ut skall räknas som en halv examen. Som planeringsförutsättning gäller att antalet examina i forskarutbildningen skall öka under perioden 2005–2008 i förhållande till perioden 2001–2004.

Återrapportering

Se Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m. under avsnitt verksamhetsgren: Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner, återrapportering under mål 2.

###### 25:71 ap.4 Teologiska Högskolan, Stockholm

I enlighet med avtal som gäller från den 14 oktober 1993. Utöver detta erhåller Teologiska Högskolan, Stockholm medel för 50 helårsstudenter för utbildning i mänskliga rättigheter och demokratifrågor samt för 39 helårsstudenter för utbildning i teologi.

Teologiska Högskolan, Stockholm har, enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina, tillstånd att utfärda högskoleexamen, teologisk utbildning och teologie kandidatexamen, 140 poäng.

###### 25:71 ap.5 Nybygget-kristen samverkan för Örebro Teologiska högskola

I enlighet med avtal som gäller från den 14 oktober 1993. Utöver detta erhåller Nybygget – kristen samverkan för Örebro Teologiska Högskola medel för utbildning i teologi för 27 helårsstudenter.Nybygget – kristen samverkan har för Örebro Teologiska Högskola, enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina, tillstånd att utfärda högskoleexamen, teologisk utbildning.

###### 25:71 ap.6 Evangeliska Fosterlandsstiftelsen för Johannelunds Teologiska högskola

I enlighet med avtal som gäller från den 14 oktober 1993. Utöver detta erhåller Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen för Johannelunds teologiska högskola medel för utbildning i teologi för 18 helårsstudenter.

Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen har för Johannelunds teologiska högskola, enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina, tillstånd att utfärda högskoleexamen, teologisk utbildning.

###### 25:71 ap.7 Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut

Anslaget till Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut (SMI) avser utbildning till högskoleexamen med inriktning på musikpedagogisk utbildning, 80 och 120 poäng, vilken stiftelsen har tillstånd att utfärda enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina. Anslaget avser även viss fortbildning och vidareutbildning i anslutning till denna utbildning. Bidraget avser 84 helårsstudenter.

###### 25:71 ap.8 Ericastiftelsen

Anslaget till Ericastiftelsen avser utbildning till psykoterapeut för vilken stiftelsen enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina har tillstånd att utfärda examen och därmed sammanhängande fortbildning och vidareutbildning.

###### 25:71 ap.9 Stiftelsen Stora Sköndal

Anslaget till Stiftelsen Stora Sköndal avser utbildning som leder till socionomexamen, magisterexamen i socialt arbete, en samordnad sjuksköterske- och socionomutbildning på äldreområdet samt kyrkomusikerutbildning som leder till högskoleexamen, kyrkomusikalisk utbildning vilka stiftelsen enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina har tillstånd att utfärda.

I anslaget beräknas medel för 22 helårsstudenter i kyrkomusikalisk utbildning. Dessa medel står till Stiftelsen Stora Sköndals förfogande förutsatt att utbildningen bedrivs och att övriga finansiärer bidrar med sina delar av utbildningens finansiering.

Vidare beräknas medel för samordnad sjuksköterske- och socionomutbildning på äldreområdet för 129 helårsstudenter, för socionomutbildning 178 helårsstudenter, för magisterutbildning i socialt arbete 30 helårsstudenter samt 25 helårsstudenter i teologi.

###### 25:71 ap.10 Ersta Diakonisällskap

Anslaget till Ersta Diakonisällskap avser ersättning för det utbildningsuppdrag som från den 1 januari 2002 överförs från Stockholms läns landsting till staten i enlighet med riksdagens beslut med anledning av propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningarna (prop. 2000/01:71, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:262). Ersta Diakonisällskap har för Ersta Sköndal högskola tillstånd att utfärda sjuksköterskeexamen, specialistsjuksköterske­examen, magister- respektive kandidatexamen i omvårdnad och högskoleexamen, teologisk utbildning enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

### Examinationsmål

För fyraårsperioderna 2001–2004 respektive 2005–2008 gäller tills vidare följande examinationsmål (lägsta antal avlagda examina).

| | | |
| --- | --- | --- |
| Examen | Mål 2001–2004 | Planeringsförutsättning 2005–2008 |
| Sjuksköterskeexamen | 320 | 505 |

###### 25:71 ap.11 Stiftelsen Rödakorshemmet

Anslaget till Stiftelsen Rödakorshemmet avser ersättning för det utbildningsuppdrag som från den 1 januari 2002 överförs från Stockholms läns landsting till staten i enlighet med riksdagens beslut med anledning av propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:262). Stiftelsen Rödakorshemmet har för Röda Korsets Högskola tillstånd att utfärda sjuksköterskeexamen, specialistsjuk­sköterskeexamen och kandidatexamen i omvårdnad enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

### Examinationsmål

För fyraårsperioderna 2001–2004 respektive 2005–2008 gäller tills vidare följande examinationsmål (lägsta antal avlagda examina).

| | | |
| --- | --- | --- |
| Examen | Mål 2001–2004 | Planeringsförutsättning 2005–2008 |
| Sjuksköterskeexamen | 430 | 510 |

###### 25:71 ap.12 Sophiahemmet, Ideell förening

Anslaget till Sophiahemmet, Ideell förening avser ersättning för det utbildningsuppdrag som från den 1 januari 2002 överförs från Stockholms läns landsting till staten i enlighet med riksdagens beslut med anledning av propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:262). Sophiahemmet, Ideell förening har för Sophiahemmet Högskola tillstånd att utfärda sjuksköterskeexamen, specialist­sjuksköterskeexamen och kandidatexamen i omvårdnad enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina.

### Examinationsmål

För fyraårsperioderna 2001–2004 respektive 2005–2008 gäller tills vidare följande examinationsmål (lägsta antal avlagda examina).

| | | |
| --- | --- | --- |
| Examen | Mål 2001–2004 | Planeringsförutsättning 2005–2008 |
| Sjuksköterskeexamen | 310 | 340 |

###### 25:71 ap.13 Beckmans skola AB

Anslaget till Beckmans skola AB avser utbildning till konstnärlig högskoleexamen i konst och design, vilken bolaget har tillstånd att utfärda enligt förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina. Bidraget avser 123 helårsstudenter.

###### 25:71 ap.14 Mervärdesskattekostnader för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping

I enlighet med de avtal som gäller från den 1 juli 1994. Regeringen har den 29 november 2002 beslutat om förordning (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt. Av förordningens 5 § framgår att en myndighet som för sin verksamhet tar emot bidrag senast den tionde dagen i påföljande månad skall betala in åtta procent av det belopp som har tagits emot under månaden till Riksskatteverket. Vidare framgår att detta inte gäller bidrag som har beslutats av en statlig myndighet eller av en mellanstatlig organisation som Sverige är ansluten till.

Denna reglering skall även gälla för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping. Regleringen skall dock inte göras enligt förordningen via Riksskatteverket. När dessa båda lärosäten rekvirerar kompensation för ingående mervärdesskatt från Kammarkollegiet från denna anslagspost skall först en avräkning göras av det belopp som skall inbetalas i enlighet med 5 § förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.

För samtliga nya avtal från och med 2003 skall lärosätena betala in åtta procent av bidraget till Kammarkollegiet. För avtal som tecknats tidigare medges under en övergångsperiod på ett år att åtta procent inte behöver betalas in till Kammarkollegiet.

Lärosätena skall använda en liknande rekvisitionsblankett som den som används när statliga myndigheter rekvirerar ingående mervärdesskatt från Riksskatteverket. Av respektive lärosätes årsredovisning skall framgå hur mycket som rekvirerats från Kammarkollegiet samt hur mycket de åtta procent som inbetalas utgör av de bidrag som tas emot av lärosätena.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 25:72 | Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (ramanslag) | 554 204 tkr |
| 25:72 ap.1 | Svenska studenthemmet i Paris (ram) | 1 567 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.2 | Bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer (ram) | 206 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.3 | Statsbidrag till Teknik- och naturvetenskapscentrum (ram) | 18 341 tkr |
| | Disponeras av Högskoleverket | |
| 25:72 ap.4 | Svenskundervisning i utlandet m.m. (ram) | 7 310 tkr |
| | Disponeras av Svenska institutet | |
| 25:72 ap.5 | Stipendier inom programmet North2north (ram) | 850 tkr |
| | Disponeras av Svenska institutet | |
| 25:72 ap.6 | Stipendier för studier vid College of Europe (ram) | 348 tkr |
| | Disponeras av Svenska institutet | |
| 25:72 ap.7 | Arbete med konstnärlig utsmyckning (ram) | 900 tkr |
| | Disponeras av Kungl. Tekniska högskolan | |
| 25:72 ap.8 | Bedömning av utländska gymnasiebetyg (ram) | 1 000 tkr |
| | Disponeras av Verket för högskoleservice | |
| 25:72 ap.9 | Statlig ålderspensionsavgift (ram) | 28 436 tkr |
| | Disponeras av Uppsala universitet | |
| 25:72 ap.10 | Stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram (ram) | 1 355 tkr |
| | Disponeras av Internationella programkontoret för utbildningsområdet | |
| 25:72 ap.11 | Rekryteringsdelegationen (ram) |
| 25:72 ap.11.1 | Rekryteringsdelegationen, Kamk (ram) | 30 190 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.11.2 | Rekryteringsdelegationen, RK (ram) | 9 530 tkr |
| | Disponeras av Regeringskansliet | |
| 25:72 ap.12 | Särskilda lärarutbildningar, SÄL (ram) | 137 359 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.13 | Projekt för invandrade akademiker (ram) |
| 25:72 ap.13.1 | Projekt för invandrade akademiker, LiU (ram) | 4 965 tkr |
| | Disponeras av Linköpings universitet | |
| 25:72 ap.13.2 | Projekt för invandrade akademiker, MaH (ram) | 4 965 tkr |
| | Disponeras av Malmö Högskola | |
| 25:72 ap.14 | Delegationen för regional samverkan (ram) |
| 25:72 ap.14.1 | Delegationen för regional samverkan, Kamk (ram) | 43 700 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.14.2 | Delegationen för regional samverkan, RK (ram) | 5 950 tkr |
| | Disponeras av Regeringskansliet | |
| 25:72 ap.15 | Stöd till IRECO (ram) | 9 930 tkr |
| | Disponeras av Verket för innovationssystem | |
| 25:72 ap.16 | Pedagogik för högpresterade elever (ram) |
| 25:72 ap.16.1 | Pedagogik för högpresterande elever, LTU (ram) | 1 000 tkr |
| | Disponeras av Luleå tekniska universitet | |
| 25:72 ap.16.2 | Pedagogik för högpresterande elever, VU (ram) | 1 000 tkr |
| | Disponeras av Växjö universitet | |
| 25:72 ap.17 | Omställningskostnader (ram) | 7 000 tkr |
| | Disponeras av Växjö universitet | |
| 25:72 ap.18 | Sveriges nätuniversitetet, per capitaersättning (ram) |
| 25:72 ap.18.1 | Uppsala universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 5 100 tkr |
| | Disponeras av Uppsala universitet | |
| 25:72 ap.18.2 | Lunds universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 14 220 tkr |
| | Disponeras av Lunds universitet | |
| 25:72 ap.18.3 | Göteborgs universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 7 740 tkr |
| | Disponeras av Göteborgs universitet | |
| 25:72 ap.18.4 | Stockholms universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 920 tkr |
| | Disponeras av Stockholms universitet | |
| 25:72 ap.18.5 | Umeå universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 2 600 tkr |
| | Disponeras av Umeå universitet | |
| 25:72 ap.18.6 | Linköpings universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 1 904 tkr |
| | Disponeras av Linköpings universitet | |
| 25:72 ap.18.7 | Karolinska institutet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 940 tkr |
| | Disponeras av Karolinska institutet | |
| 25:72 ap.18.8 | Kungl. Tekniska högskolan, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 900 tkr |
| | Disponeras av Kungl. Tekniska högskolan | |
| 25:72 ap.18.9 | Luleå tekniska universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 4 540 tkr |
| | Disponeras av Luleå tekniska universitet | |
| 25:72 ap.18.10 | Karlstads universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 5 140 tkr |
| | Disponeras av Karlstads universitet | |
| 25:72 ap.18.11 | Växjö universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 2 644 tkr |
| | Disponeras av Växjö universitet | |
| 25:72 ap.18.12 | Örebro universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 3 960 tkr |
| | Disponeras av Örebro universitet | |
| 25:72 ap.18.13 | Mitthögskolan, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 10 600 tkr |
| | Disponeras av Mitthögskolan | |
| 25:72 ap.18.14 | Blekinge tekniska högskola, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 2 040 tkr |
| | Disponeras av Blekinge tekniska högskola | |
| 25:72 ap.18.15 | Malmö högskola, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 1 040 tkr |
| | Disponeras av Malmö Högskola | |
| 25:72 ap.18.16 | Högskolan i Kalmar, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 1 500 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Kalmar | |
| 25:72 ap.18.17 | Mälardalens högskola, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 4 716 tkr |
| | Disponeras av Mälardalens högskola | |
| 25:72 ap.18.18 | Högskolan i Borås, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 2 196 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Borås | |
| 25:72 ap.18.19 | Högskolan Dalarna, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 1 160 tkr |
| | Disponeras av Högskolan Dalarna | |
| 25:72 ap.18.20 | Högskolan på Gotland, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 3 620 tkr |
| | Disponeras av Högskolan på Gotland | |
| 25:72 ap.18.21 | Högskolan i Gävle, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 3 600 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Gävle | |
| 25:72 ap.18.22 | Högskolan i Halmstad, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 900 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Halmstad | |
| 25:72 ap.18.23 | Högskolan Kristianstad, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 540 tkr |
| | Disponeras av Högskolan Kristianstad | |
| 25:72 ap.18.24 | Högskolan i Skövde, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 310 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Skövde | |
| 25:72 ap.18.25 | Högskolan i Trollhättan/Uddevalla, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 3 380 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Trollhättan/Uddevalla | |
| 25:72 ap.18.26 | Idrottshögskolan, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 171 tkr |
| | Disponeras av Idrottshögskolan i Stockholm | |
| 25:72 ap.18.27 | Lärarhögskolan i Stockholm, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 910 tkr |
| | Disponeras av Lärarhögskolan i Stockholm | |
| 25:72 ap.18.28 | Chalmers tekniska högskola AB, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 100 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.18.29 | Stiftelsen Högskolan i Jönköping, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 1 003 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.18.30 | Stiftelsen Stora Sköndal för Ersta Sköndal högskola, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 34 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.18.31 | Sveriges lantbruksuniversitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser (ram) | 310 tkr |
| | Disponeras av Sveriges lantbruksuniversitet | |
| 25:72 ap.18.32 | För senare fördelning (ram) | 70 505 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.19 | Utbildning av synpedagoger (ram) | 700 tkr |
| | Disponeras av Lärarhögskolan i Stockholm | |
| 25:72 ap.20 | Medel för utbyggnaden av grundutbildning vid universitet och högskolor (ram) | 28 359 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.21 | Fördelas efter beslut av regeringen (ram) | 34 000 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.22 | Medel för indragning (ram) | 11 000 tkr |
| | Disponeras av Kammarkollegiet | |
| 25:72 ap.23 | Utveckla lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning (ram) |
| 25:72 ap.23.1 | Utveckla lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning, KTH (ram) | 2 500 tkr |
| | Disponeras av Kungl. Tekniska högskolan | |
| 25:72 ap.23.2 | Utveckla lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning, LHS (ram) | 2 500 tkr |
| | Disponeras av Lärarhögskolan i Stockholm | |
| 25:72 ap.24 | Planerings- och utvecklingsmedel för en magisterutbildning i industriell design (ram) | 0 tkr |
| | Disponeras av Umeå universitet | |
| 25:72 ap.25 | Stockholms universitet anslagssparande från 2002 för utbildning av gymnasielärare (ram) | 0 tkr |
| | Disponeras av Stockholms universitet | |

### Villkor

###### 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

Prop. 2002/03:1 utg.omr.16, bet. 2002/03:UbU1, rskr. 2001/02:62.

Anslagsbelopp som disponeras av Kammarkollegiet fördelas efter särskilda beslut av regeringen. Anslagsposterna 1, 2, 12, 20, 21 och 22 disponeras och utbetalas alternativt omdisponeras av Kammarkollegiet efter särskilda beslut av regeringen. Anslagsposten 3 disponeras av Högskoleverket. Anslagsposterna 4, 5 och 6 disponeras av Svenska institutet. Anslagsposten 7 disponeras av Kungl. Tekniska högskolan. Anslagsposten 8 disponeras av Verket för högskoleservice. Anslagsposten 9 disponeras av Uppsala universitet. Anslagsposten 10 disponeras av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Anslagsposterna 11och 14 disponeras av Kammarkollegiet och Regeringskansliet. Anslagsposten 13 disponeras av Linköpings universitet och Malmö högskola. Anslagsposten 15 disponeras av Verket för innovationssystem. Anslagsposten 16 disponeras av Luleå tekniska universitet och Växjö universitet. Anslagsposten 17 disponeras av Växjö universitet. Anslagsposten 18 disponeras av Kammarkollegiet och av de i tabellen upptagna lärosätena. Anslagsposten 19 disponeras av Lärarhögskolan i Stockholm. Anslagsposten 23 disponeras av Kungl. Tekniska högskolan och Lärarhögskolan i Stockholm.

###### 25:72 ap.1 Svenska studenthemmet i Paris

Utbetalning sker efter rekvisition från Svenska studenthemmet i Paris med vardera en fjärdedel av beloppet före den 31 mars, den 30 juni, den 30 september och den 31 december 2003.

Styrelsen skall senast den 22 februari 2003 till regeringen lämna en ekonomisk redovisning av medlens användning och uppnådda resultat.

###### 25:72 ap.2 Bidrag till Sveriges Förenade Studentkårer

Utbetalning sker efter rekvisition från Sveriges Förenade Studentkårer.

###### 25:72 ap.3 Statsbidrag till Teknik- och naturvetenskapscentrum

Högskoleverket skall fördela 18 341 000 kronor till teknik- och naturvetenskapscentrum i enlighet med vad som sägs i förordning (1997:153) om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum.

###### 25:72 ap.4 Svenskundervisning i utlandet m.m.

Under anslagsposten disponerar Svenska institutet medel för att öka kunskapen om och intresset för Sverige genom stöd till undervisning i svenska och om svenska förhållanden i andra länder.

###### 25:72 ap.5 Stipendier inom programmet North2north

Under anslagsposten disponerar Svenska institutet medel avsedda att finansiera insatser i samband med start av program för student- och lärarmobilitet benämnt North2north inom ramen för Arktiska rådets universitetssamarbete Uarctic. Samarbetet omfattar Danmark, Finland, Island, Kanada, Ryssland, Norge, Sverige och USA. Stipendier bör ges till personer som genomgått svensk högskoleutbildning. Programmet syftar till att åstadkomma en sammanhållning mellan de åtta arktiska staterna och till att öka förståelsen för och kunskapen om kulturella, språkliga, klimatmässiga, ekologiska och andra förhållanden i länderna. Inom programmet skall hänsyn tas till ursprungsbefolkningarnas särskilda behov och till att underlätta en hållbar samhällsutveckling.

Medlen avser dels stipendiemedel motsvarande 710 000 kronor för utresande till Danmark, Finland, Island, Kanada, Norge och USA, dels förvaltningskostnad för programmet till ett belopp av 140 000 kronor. Som planeringsförutsättning för 2004 gäller att motsvarande belopp kommer att anvisas. Aktiviteten inom North2north föreslås pågå under 2002–2004 och därefter utvärderas.

###### 25:72 ap.6 Stipendier för studier vid College of Europe

Under anslaget disponerar Svenska institutet medel för stipendier och administration av dessa till College of Europe. Stipendier bör ges till personer som genomgått svensk högskoleutbildning och avlagt akademisk examen inom ramen för stipendieprogrammet ”Stipendier för Europastudier”.

###### 25:72 ap.7 Arbete med konstnärlig utsmyckning

Resurser har beräknats för Kungl. Tekniska högskolan för arbete med konstnärlig utsmyckning.

###### 25:72 ap.8 Bedömning av utländska gymnasiebetyg

Resurser har beräknats för Verket för högskoleservice för att minska handläggningstiderna beträffande ärenden som avser bedömning av utländska gymnasiebetyg.

###### 25:72 ap.9 Statlig ålderspensionsavgift

Resurserna avser ökade utgifter för utbildningsbidrag för forskarstuderande med anledning av ålderspensionsreformen.

###### 25:72 ap.10 Stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram

Beloppet disponeras av Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Av beloppet har 1 055 000 kronor beräknats för Tempus, EU:s samarbetsprogram med Central- och Östeuropa inom högre utbildning för att främja svenskt deltagande genom råd och information vid planering och ansökan samt genom att stödja projektkoordinatörer och genomförande av projekt. Vidare avser 100 000 kronor stöd till utveckling av projektansökningar inom EU:s utbildningsprogram Leonardo da Vinci och stöd för insatser som syftar till att vidareutveckla och sprida resultat från programmet. Av beloppet utgör 200 000 kronor delfinansiering av universitets och högskolors kostnader för intensivkurser i svenska språket för Erasmusstudenter, s.k. Intensive Language Courses (ILPC), 2003. ILPC utgör en permanent aktivitet inom ramen för EU:s utbildningsprogram Sokrates.

###### 25:72 ap.11 Rekryteringsdelegationen

Anslagsposten disponeras av Kammarkollegiet med 30 190 000 kronor respektive Regeringskansliet med 9 530 000 kronor. Det senare beloppet avser administration och omkostnader för Rekryteringsdelegationen. Medlen som disponeras av Kammarkollegiet skall betalas ut efter fördelningsbeslut av Rekryteringsdelegationen enligt förordningen (2001:935) om statligt stöd för att främja och bredda rekryteringen till universitet och högskolor. Eventuellt anslagssparande fördelas efter bokslutet.

###### 25:72 ap.12 Särskilda lärarutbildningar, SÄL

Under anslagsposten disponerar ett antal lärosäten medel för särskilda lärarutbildningar i samverkan med kommunerna enligt förordningen (2001:740) om särskilda lärarutbildningar. Ansvaret för dessa utbildningar skall främst ligga på Göteborgs universitet, Umeå universitet, Karlstads universitet, Malmö högskola, Lärarhögskolan i Stockholm och Stiftelsen Högskolan i Jönköping.

Utbildningen skall bedrivas under perioden 2002–2006 och omfatta minst 4 000 studenter som studerar på halvfart och är anställda i en kommun på minst halvtid.

Riksgäldskontoret skall enligt ett senare regeringsbeslut före den 31 mars 2003 till varje medverkande lärosäte utbetala medel som motsvarar meddelat uppdrag. Underlag till detta uppdrag skall redovisas till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) av samordnande lärosäte före den 1 mars 2003. För hösten skall Riksgäldskontoret före den 15 november 2003 till varje medverkande lärosäte utbetala ytterligare medel enligt senare regeringsbeslut. Underlag till detta skall redovisas till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) av samordnande lärosäte före den 15 oktober 2003.

De medverkande universiteten och högskolorna skall i sina respektive årsredovisningar redovisa sin medverkan i projektet.

Högskoleverket skall i samverkan med Statens skolverk följa och utvärdera projektet och lämna en redovisning till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) i samband med sin årsredovisning samt en slutlig rapport senast den 1 juni 2007.

###### 25:72 ap.13 Projekt för invandrade akademiker

Linköpings universitet och Malmö högskola disponerar 4 965 000 kronor vardera för att för invandrare med utländsk högskoleutbildning anordna sådan kompletterande utbildning som avses i förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Medlen skall finansiera en del av de extrakostnader som är förknippade med denna utbildningssatsning.

Ersättning för genomförda helårsstudenter och helårsprestationer erhålls inom ordinarie takbelopp.

###### 25:72 ap.14 Delegationen för regional samverkan

Anslagsposten disponeras av Kammarkollegiet med 43 700 000 kronor respektive Regeringskansliet med 5 950 000 kronor. Det senare beloppet avser administration och andra kostnader för Delegationen för regional samverkan om högre utbildning.

Medlen som disponeras av Kammarkollegiet skall utbetalas efter fördelningsbeslut av Delegationen för regional samverkan om högre utbildning enligt förordningen (2002:8) om statligt stöd för regional tillväxt och rekrytering till högre utbildning.

###### 25:72 ap.15 Stöd till IRECO

Medel för IRECO:s samarbete med Vinnova för en omstrukturering av IRECO-instituten med målet att skapa färre och större institut med internationell konkurrenskraft och en stark förankring hos näringslivet. Som planeringsförutsättning gäller fortsatt finansiering under 2004 och 2005.

###### 25:72 ap.16 Pedagogik för högpresterade elever

Luleå tekniska universitet och Växjö universitet disponerar 1 000 000 kronor vardera för ett treårigt utvecklingsarbete i pedagogik för högpresterande elever.Av årsredovisningen skall framgå hur utredningsarbetet har bedrivits och hur medlen har använts.

###### 25:72 ap.17 Omställningskostnader

Medlen avser Växjö universitets omställningskostnader i samband med överförandet av verksamhet som avser det biovetenskapliga området från Växjö universitet till Högskolan i Kalmar. Av årsredovisningen för Växjö universitet skall översiktligt framgå hur medlen använts.

###### 25:72 ap.18.1 Uppsala universitet, särskild per capitaersättning för nätuniversitetskurser

Under anslagsposten disponerar respektive lärosäte var sin delpost med medel avsedda att finansiera IT-stödd distansutbildning inom ramen för Sveriges nätuniversitet. Medlen för posterna 1–31 skall utbetalas varje månad till respektive lärosäte i tolftedelar och skall av lärosätena avräknas anslaget i samband med att medlen utbetalas till respektive lärosätes räntekonto i Riksgäldskontoret. För posterna 28, 29 och 30 skall Kammarkollegiet till Chalmers tekniska högskola AB, Stiftelsen Högskolan i Jönköping och Stiftelsen Stora Sköndal för Ersta Sköndal högskola utbetala medel i tolftedelar under 2003 för motsvarande ändamål.

Följande villkor gäller för posterna för beräkning av ersättning för kurser som är anmälda för registrering i nätuniversitetet via Myndigheten för Sveriges nätuniversitet:

1. Ersättning utgår med 20 000 kronor per helårsstudent utöver gällande ersättningsbelopp för helårsstudenter inom olika utbildningsområden.

2. Kurser som är registrerade i nätuniversitet skall vara särskilt markerade i respektive lärosätes studieregister.

3. I samband med den faktiska anslagsavräkningen som görs i årsredovisningen för 2003 erhåller lärosätena ersättning för budgetåret 2003 för helårsstudenter och helårsprestationer på kurser som uppfyller villkoren 1–2. Eventuell mellanskillnad mellan avräknade överföringar till räntekontot och den slutliga anslagsbelastningen redovisas som ett anslagssparande.

4. Eventuellt under 2002 uppkommet anslagssparande får disponeras för avräkning av helårsstudenter och helårsprestationer under perioden den 1 januari till den 30 juni 2003 för kurser enligt föregående budgetårs villkor för tilldelade medel. Uppkommet anslagssparande från 2002 skall av respektive lärosäte föras mot motsvarande delpost i enlighet med detta regleringsbrev.

Universitet och högskolor skall redovisa anslagsbelastningen för perioden den 1 januari till den 31 december 2003 enligt beslut som regeringen avser att fatta under 2003.

###### 25:72 ap.19 Utbildning av synpedagoger

Medlen disponeras av Lärarhögskolan i Stockholm för fortsatt utveckling och genomförande på halvfart av utbildningsprogram för magisterexamen med bredd med inriktning mot synpedagogik som tillgodoser utbildningskraven för arbete som synpedagog.

###### 25:72 ap.23 Utveckla lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning

Regeringen beslutade den 7 april 2002 om ett uppdrag till Kungl. Tekniska högskolan och Lärarhögskolan i Stockholm, vilket innebar att lärosätena gemensamt under en femårsperiod skall utveckla lärarutbildningen med teknisk och naturvetenskaplig inriktning.

Riksgäldskontoret skall utbetala 2 500 000 kronor till Kungl. Tekniska högskolan och 2 500 000 kronor till Lärarhögskolan i Stockholm.

Av årsredovisningen skall framgå hur uppdraget fortskrider samt antal helårsstudenter och helårsprestationer inom uppdraget.

### Övriga bemyndiganden och ekonomiska villkor för anslaget 25:72

De anslagsposter under anslaget som disponeras av universitet och högskolor skall utbetalas varje månad med en tolftedel av anslagsposten från statsverkets checkräkning till respektive lärosätes räntekonto i Riksgäldskontoret. Universitet och högskolor skall avräkna anslaget/anslagsposten i samband med att medlen utbetalas till respektive lärosätes räntekonto i Riksgäldskontoret.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 25:73 | Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor (ramanslag) | 341 243 tkr |
| 25:73 ap.1 | Danshögskolan (ram) | 3 276 tkr |
| | Disponeras av Danshögskolan | |
| 25:73 ap.2 | Dramatiska institutet (ram) | 3 143 tkr |
| | Disponeras av Dramatiska institutet | |
| 25:73 ap.3 | Högskolan i Borås (ram) | 30 984 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Borås | |
| 25:73 ap.4 | Högskolan Dalarna (ram) | 35 952 tkr |
| | Disponeras av Högskolan Dalarna | |
| 25:73 ap.5 | Högskolan på Gotland (ram) | 7 623 tkr |
| | Disponeras av Högskolan på Gotland | |
| 25:73 ap.6 | Högskolan i Gävle (ram) | 70 358 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Gävle | |
| 25:73 ap.7 | Högskolan i Halmstad (ram) | 34 949 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Halmstad | |
| 25:73 ap.8 | Högskolan Kristianstad (ram) | 27 086 tkr |
| | Disponeras av Högskolan Kristianstad | |
| 25:73 ap.9 | Högskolan i Skövde (ram) | 23 487 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Skövde | |
| 25:73 ap.10 | Högskolan i Trollhättan/Uddevalla (ram) | 22 255 tkr |
| | Disponeras av Högskolan i Trollhättan/Uddevalla | |
| 25:73 ap.11 | Idrottshögskolan i Stockholm (ram) | 20 687 tkr |
| | Disponeras av Idrottshögskolan i Stockholm | |
| 25:73 ap.12 | Konstfack (ram) | 4 034 tkr |
| | Disponeras av Konstfack | |
| 25:73 ap.13 | Kungl. Konsthögskolan (ram) | 2 142 tkr |
| | Disponeras av Kungl. Konsthögskolan | |
| 25:73 ap.14 | Kungl. Musikhögskolan i Stockholm (ram) | 4 118 tkr |
| | Disponeras av Kungl. Musikhögskolan i Stockholm | |
| 25:73 ap.15 | Lärarhögskolan i Stockholm (ram) | 26 742 tkr |
| | Disponeras av Lärarhögskolan i Stockholm | |
| 25:73 ap.16 | Operahögskolan i Stockholm (ram) | 2 546 tkr |
| | Disponeras av Operahögskolan i Stockholm | |
| 25:73 ap.17 | Södertörns högskola (ram) | 19 083 tkr |
| | Disponeras av Södertörns högskola | |
| 25:73 ap.18 | Teaterhögskolan i Stockholm (ram) | 2 778 tkr |
| | Disponeras av Teaterhögskolan i Stockholm | |

### Villkor

###### 25:73 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

Prop. 2002/03:1 utg.omr.16, bet. 2002/03:UbU1, rskr. 2002/03:62.

Anslagsposterna 1–18 disponeras av angivna högskolor.

Medel får av respektive högskola användas för forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och för studiefinansiering av doktorander.

### Övrigt

Verksamhetsmål och återrapporteringskrav för verksamheten återfinns under Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m. avsnittet Verksamhet, verksamhetsgren Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner.

### Övriga bemyndiganden och ekonomiska villkor

Anslagsposterna 1–18 utbetalas av Riksgäldskontoret varje månad med en tolftedel från statsverkets checkräkning till respektive högskolas räntekonto i Riksgäldskontoret.

###### 25:73 ap.11 Idrottshögskolan i Stockholm

I anslagsposten 11 ingår medel för Centrum för idrottsforskning med 5 925 000 kronor.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 25:74 | Ersättningar för klinisk utbildning och forskning (ramanslag) | 1 730 619 tkr |
| 25:74 ap.1 | Uppsala universitet (ram) | 202 895 tkr |
| | Disponeras av Uppsala universitet | |
| 25:74 ap.2 | Lunds universitet (ram) | 326 350 tkr |
| | Disponeras av Lunds universitet | |
| 25:74 ap.3 | Göteborgs universitet (ram) | 337 956 tkr |
| | Disponeras av Göteborgs universitet | |
| 25:74 ap.4 | Umeå universitet (ram) | 173 520 tkr |
| | Disponeras av Umeå universitet | |
| 25:74 ap.5 | Linköpings universitet (ram) | 127 468 tkr |
| | Disponeras av Linköpings universitet | |
| 25:74 ap.6 | Karolinska institutet (ram) | 470 980 tkr |
| | Disponeras av Karolinska institutet | |
| 25:74 ap.7 | Göteborgs universitet (ram) | 51 978 tkr |
| | Disponeras av Göteborgs universitet | |
| 25:74 ap.8 | Umeå universitet (ram) | 39 472 tkr |
| | Disponeras av Umeå universitet | |

### Villkor

###### 25:74 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

Prop. 2002/03:1 utg.omr.16, bet. 2002/03:UbU1, rskr. 2002/03:62.

Medlen disponeras av respektive universitet.

Från anslaget utgår ersättning till vissa landsting enligt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m. samt avtal om samarbete om tandläkarutbildning och forskning m.m. Enligt avtalen skall ersättningen i sin helhet betalas ut till respektive mottagare den 15 juli 2003.

### Vissa författningar m.m.

Lag (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. (ändrad 1990:641, 1991:1972, 1992:1435 och 1997:798).

Beslut 1990-01-18 angående godkännande av avtal 1989-12-19 om samarbete om läkarutbildning och forskning m.m.

Beslut (Socialdepartementet) 1990-02-08 angående anmälan till Socialstyrelsen och /Universitets- och högskoleämbetet/ av upplåtelse för läkarutbildning av enhet för hälso- och sjukvård.

Beslut 1986-04-24 angående godkännande av uppgörelse 1985-09-04 om ändrat huvudmannaskap för tandvården vid Universitetet i Umeå.

Beslut 1988-06-22 angående godkännande av uppgörelsen 1988-03-23 om ändrat huvudmannaskap för tandvården vid Universitetet i Göteborg.

Beslut 1993-06-03 angående godkännande av avtal 1992-09-25 om tandläkarutbildning och forskning m.m.

### 2.1.2 Finansiella villkor för anslag (tkr)

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit | Indrag av anslags- belopp | Anslagsbehållning som disponeras 2003 |
| 25:71 | 0 | 0 | |
| 25:71 ap.1 | | | |
| 25:71 ap.1.1 | 0 | 0 | |
| 25:71 ap.1.2 | 0 | 0 | |
| 25:71 ap.2 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.3 | | | |
| 25:71 ap.3.1 | 0 | 0 | |
| 25:71 ap.3.2 | 0 | 0 | |
| 25:71 ap.4 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.5 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.6 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.7 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.8 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.9 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.10 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.11 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.12 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:71 ap.13 | 0 | 0 | |
| 25:71 ap.14 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 | 0 | 11 000 | |
| 25:72 ap.1 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.2 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.3 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.4 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.5 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.6 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.7 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.8 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.9 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.10 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.11 | | | |
| 25:72 ap.11.1 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.11.2 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.12 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.13 | | | |
| 25:72 ap.13.1 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.13.2 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.14 | | | |
| 25:72 ap.14.1 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.14.2 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.15 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.16 | | | |
| 25:72 ap.16.1 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.16.2 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.17 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18 | | | |
| 25:72 ap.18.1 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.2 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.3 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.4 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.5 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.6 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.7 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.8 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.9 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.10 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.11 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.12 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.13 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.14 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.15 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.16 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.17 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.18 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.19 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.20 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.21 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.22 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.23 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.24 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.25 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.26 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.27 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.28 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.29 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.30 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.31 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.18.32 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.19 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.20 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.21 | 0 | 0 | Allt |
| 25:72 ap.22 | 0 | 11 000 | |
| 25:72 ap.23 | | | |
| 25:72 ap.23.1 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.23.2 | 0 | 0 | |
| 25:72 ap.24 | 0 | 0 | 3 % |
| 25:72 ap.25 | 0 | 0 | |
| 25:73 | 0 | 0 | |
| 25:73 ap.1 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.2 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.3 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.4 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.5 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.6 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.7 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.8 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.9 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.10 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.11 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.12 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.13 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.14 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.15 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.16 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.17 | 0 | 0 | - |
| 25:73 ap.18 | 0 | 0 | - |
| 25:74 | 0 | 0 | |
| 25:74 ap.1 | 0 | 0 | - |
| 25:74 ap.2 | 0 | 0 | - |
| 25:74 ap.3 | 0 | 0 | - |
| 25:74 ap.4 | 0 | 0 | - |
| 25:74 ap.5 | 0 | 0 | - |
| 25:74 ap.6 | 0 | 0 | - |
| 25:74 ap.7 | 0 | 0 | - |
| 25:74 ap.8 | 0 | 0 | - |

På regeringens vägnar

| |
| --- |
| |
| Thomas Östros |
| Eva Svensson |

Kopia till

| |
| --- |
| Finansdepartementets budgetavdelning |
| Regeringskansliets förvaltningsavdelning, Ekonomienheten |
| Regeringskansliets revisionskontor |
| Statsrådsberedningen |
| Samtliga departement |
| Riksgäldskontoret |
| Riksrevisionsverket |
| Statistiska centralbyrån |
| Kammarkollegiet |
| Statskontoret |
| Statliga universitet och högskolor inom Utbildningsdepartementets område |
| Högskoleverket |
| Verket för högskoleservice |
| Myndigheten för Sveriges nätuniversitet |
| Försvarsmakten |
| Statens skolverk |
| Vetenskapsrådet |
| Integrationsverket |
| Sveriges lantbruksuniversitet |
| Chalmers tekniska högskola AB |
| Handelshögskolan i Stockholm |
| Stiftelsen Högskolan i Jönköping |
| Teologiska Högskolan, Stockholm |
| Nybygget - kristen samverkan för Örebro Teologiska Högskola |
| Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen för Johannelunds teologiska högskola |
| Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska Institut |
| Ericastiftelsen |
| Stiftelsen Stora Sköndal |
| Ersta Diakonisällskap |
| Stiftelsen Rödakorshemmet |
| Sophiahemmet, Ideell förening |
| Beckmans skola AB |
| Internationella programkontoret för utbildningsområdet |
| Verket för innovationssystem |
| Svenska institutet |
| Svenska studenthemmet i Paris |
| Tolk- och översättarinstitutet |
| Sveriges Förenade Studentkårer |