Finansdepartementet

Regeringsbeslut\
II

2023-12-14\
Fi2023/03027\
Riksgäldskontoret\
Olof Palmes gata 17\
103 74 Stockholm

# Regleringsbrev för budgetåret 2023 avseende Riksgäldskontoret

Riksdagen har för budgetåret 2023 beslutat om anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden (prop. 2022/23:1 utg.omr. 2, bet. 2022/23:FiU1, rskr. 2022/23:51, prop. 2022/23:1 utg.omr. 2, bet. 2022/23:FiU2, rskr. 2022/23:102, prop. 2022/23:1 utg.omr. 17, bet. 2022/23:KrU1, rskr. 2022/23:70, prop. 2022/23:1 utg.omr. 24, bet. 2022/23:NU1, rskr. 2022/23:99, prop. 2022/23:1 utg.omr. 26, bet. 2022/23:FiU4, rskr. 2022/23:104, prop. 2023/24:2 utg.omr. 2, bet. 2023/24:FiU11, rskr. 2023/24:48).

Regeringen beslutar att följande ska gälla under budgetåret 2023 för Riksgäldskontoret och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

Utöver de uppgifter som anges i myndighetens instruktion och vad som framgår av riktlinjer för statsskuldens förvaltning för 2023 gäller följande för Riksgäldskontoret.

## 1 Mål och återrapporteringskrav

#### Mål för statens internbank

1. Den statliga betalningsmodellen ska tillgodose statsmakternas uttalade krav på effektivitet, säkerhet, information och valfrihet. Staten ska ha en konkurrensneutral relation till bankerna.
2. Lån till och placeringar från statliga myndigheter och vissa bolag ska ha marknadsmässiga villkor som baseras på Riksgäldskontorets upplåningskostnader på kapitalmarknaden.
3. Valutaväxlingar och valutasäkringstjänster för statliga myndigheter ska ha marknadsmässiga villkor som baseras på Riksgäldskontorets uppskattade kostnad för motsvarande tjänst på marknaden.
4. Likviditetsstyrningen i staten ska utformas så att statens räntekostnader långsiktigt minimeras.
5. Servicen till internbankens kunder ska vara god.

#### Återrapportering

Myndigheten ska redovisa ändringar i tillämpningen av principerna för räntesättning, uppnådda förbättringar i kvalitativa och, om möjligt, kvantitativa termer, större steg i utvecklingsarbetet, viktigare förslag till strukturella åtgärder och åtgärdernas effekter.

#### Mål för garantier och utlåningsverksamhet

1. Bidra till att statens risk begränsas och att statens rätt tryggas. Genom att värdera ekonomiska risker ska myndigheten sätta avgifter och bestämma villkor samt driva in fordringar.
2. Aktivt arbeta för att garanti- och utlåningsverksamheten i andra myndigheter under regeringen bedrivs på ett effektivt sätt. Riksgäldskontoret ska fortsätta att utveckla hanteringen av statliga garantier och utlåning i samverkan med övriga berörda myndigheter.

#### Återrapportering

- Myndigheten ska övervaka riskerna i de garantier och den utlåning som inte bevakas av andra myndigheter och rapportera väsentliga förändringar i dessa risker. Övervakningen av de garantier till internationella finansiella institutioner och Europeiska unionen som undantagits från garantimodellen sker genom ansvarigt departements försorg.
- Myndigheten ska lämna en redogörelse för garanti- och utlåningsverksamhetens samlade tillgångar och förväntade förluster. Väsentliga förändringar som påverkar verksamheten ska kommenteras. Detta återrapporteringskrav omfattar inte åtaganden riktade till den finansiella sektorn.

#### Mål för finansiell stabilitet och konsumentskydd

1. Att som resolutions- och stödmyndighet bidra till att motverka risk för allvarliga störningar i det finansiella systemet. En uppkommen kris ska hanteras på ett för samhället kostnadseffektivt sätt.
2. Bidra till ett starkt konsumentskydd för allmänhetens insättningar respektive finansiella instrument.

#### Återrapportering

Myndigheten ska redovisa i vilken omfattning det löpande arbetet med att ta fram resolutionsplaner och fastställa kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder har genomförts samt hur avgifterna till resolutionsreserven har fastställts.

#### Mål för riskhantering

Att i riskhanteringen, utöver vad som anges i regeringens riktlinjer, sträva efter att uppnå marknadspraxis. Myndigheten ska se till att hanteringen av finansiella och operativa risker uppfyller de för verksamheten relevanta krav som ställs i lagstiftning gällande finansiella företag och i Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd.

#### Återrapportering

Myndigheten ska redovisa graden av måluppfyllelse. I den mån verksamheten inte uppfyller uppsatt mål ska orsakerna analyseras och planerade åtgärder för måluppfyllelse beskrivas.

#### Övrig återrapportering

#### Statliga gröna obligationer

Myndigheten ska för statliga gröna obligationer redovisa och följa upp emissionslikviden och berättigade gröna utgifter i enlighet med ramverket för statliga gröna obligationer.

#### Motverka cyberhot

Myndigheten ska redovisa åtgärder som har genomförts för att stärka myndighetens arbete med att motverka cyberhot.

## 2 Organisationsstyrning

#### Informationssäkerhet

Myndigheten ska övergripande redogöra för hur myndigheten arbetat för att förvalta och utveckla sin informationssäkerhet och för hur den planerar för att möta framtida behov, bl.a. utifrån aktuella digitaliseringsinitiativ. Myndigheten ska särskilt redogöra för följande:

1. Åtgärder för att utveckla den interna styrningen och uppföljningen av informationssäkerhetsarbetet inklusive myndighetsledningens roll i detta.

2. Huruvida myndigheten gjort en utvärdering av det egna informationssäkerhetsarbetet genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verktyg Infosäkkollen, samt om åtgärder vidtagits med anledning av resultatet.

3. Huruvida en analys gjorts av kopplingar till och beroenden av externa parter, exempelvis it-tjänsteleverantörer och andra myndigheter, samt om åtgärder vidtagits eller planerats för att minska eventuella identifierade risker med anledning av detta.

4. Huruvida en analys gjorts av hur arbete på distans påverkar informationssäkerheten och om åtgärder för att hantera identifierade risker vidtagits.

5. Huruvida åtgärder vidtagits för att öka förmågan att identifiera och rapportera it-incidenter, samt för att skyndsamt kunna vidta nödvändiga åtgärder.

6. Huruvida en analys gjorts av om hot och sårbarheter för myndigheten förändrats i och med det rådande omvärldsläget, samt om åtgärder vidtagits eller planerats för att minska eventuella identifierade risker med anledning av detta.Redovisningen ska lämnas till Regeringskansliet (Finansdepartementet) senast den 30 september 2023.

## 3 Uppdrag

#### 1. Prognoser

Myndigheten ska redovisa prognoser för anslagsbelastningen och för de avgiftsintäkter som disponeras av myndigheten för 2023–2026 vid nedanstående tillfällen. Prognoserna ska kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle och i förhållande till budgeten. Av kommentarerna ska det framgå vilka antaganden som använts i prognosen och eventuella osäkerhetsfaktorer. Vid väsentliga prognosavvikelser ska myndigheten även ange orsakerna till utvecklingen, samt vilka åtgärder som vidtagits eller planeras för att verksamheten ska bedrivas inom ramen för tilldelade medel. Prognoserna lämnas i informationssystemet Hermes och till Regeringskansliet (Finansdepartementet) senast den

– 6 februari

– 25 april

– 28 juli

– 23 oktober.

Vid prognostillfället i oktober ska även beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet redovisas.

Myndigheten ska till Regeringskansliet (blivande Klimat- och näringslivsdepartementet) i samband med utgiftsprognoserna senast den 6 februari och den 23 oktober även lämna en prognos för myndighetens användning av medel ur kärnavfallsfonden för 2023 enligt 4 § lagen (2006:647) om finansiering av kärntekniska restprodukter. I februari ska underlaget även innehålla en redovisning av hur medlen har använts 2022. I oktober ska underlaget även omfatta beräknat behov av ersättning för 2024 för sådana kostnader som avses i 4 § lagen om finansiering av kärntekniska restprodukter och vilka kostnader som avses, samt prognos för 2025 och 2026. Beräknade kostnader ska beskrivas och motiveras. Myndigheten ska också i redovisningen i oktober analysera möjligheter till effektivisering av verksamheten framöver inför beräknat behov av ersättning fr.o.m. 2024 och framåt.

#### 2. Indikatorer för resultatuppföljning

Myndigheten ska lämna en uppdaterad redovisning av indikatorer avseende utfallet i statens betalningsmodell samt garanti- och utlåningsverksamheten för 2020, 2021 och 2022. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Finansdepartementet) senast den 15 mars 2023.

#### 3. Utlåning och aktuella ramar till myndigheter m.m.

Myndigheten ska halvårsvis redovisa utlåning och aktuella ramar till myndigheter, affärsverk och statliga bolag m.fl. Redovisningen ska indelas efter:

1. låneramar (7 kap. 1 § budgetlagen [2011:203]),
2. räntekontokrediter (7 kap. 4 §),
3. övriga kreditramar som beslutas särskilt av riksdagen (7 kap. 6 §) uppdelat på låneramar respektive övriga krediter samt
4. utomstatlig utlåning (6 kap. 3 §).

Redovisningarna ska lämnas senast den 30 januari och den 4 augusti 2023 till Regeringskansliet (Finansdepartementet).

#### 4. In- och utlåning, statsskuldsdispositioner och räntor på statsskulden

Myndigheten ska på begäran redovisa utfall och prognoser avseende myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgäldskontoret, statsskuldsdispositioner och räntor på statsskulden till Regeringskansliet (Finansdepartementet). Myndigheten ska redovisa de viktigaste antaganden som prognoserna bygger på samt utförligt redovisa och kommentera de poster under in- och utlåning, statsskuldsdispositioner respektive räntor på statsskulden som uppvisar avvikelser jämfört med tidigare prognoser och år. Myndigheten ansvarar för bevakning och analys av dessa områden på kort och medellång sikt. Utöver prognostillfällena ska myndigheten vid behov redovisa ny information som kan ha påverkan på statens utgifter eller på förvaltningen av statsskulden. För områden där det finns särskilt hög prognososäkerhet ska myndigheten vid behov komplettera sina prognoser med scenarioanalyser.

Myndigheten ska dessutom så snart som möjligt, i särskild ordning, informera och beskriva konsekvenserna för regeringen i de fall myndigheten avser att genomföra förändringar av låneplanen för statsskulden som bedöms få till följd att utgifterna på anslaget räntor på statsskulden överskrider tillgängliga medel för budgetåret, exklusive medgivet överskridande.

I samband med de prognoser myndigheten publicerar avseende statens lånebehov ska jämförelser göras mellan myndighetens lånebehovsprognos och de senaste publicerade lånebehovsprognoserna från regeringen, Konjunkturinstitutet och Ekonomistyrningsverket.\
Skillnaderna ska, så långt det kan göras med beaktande av olikheter i metod och syfte, analyseras och redovisas.

#### 5. Låneram AB Svensk Exportkredit

Myndigheten ska, bl.a. baserat på uppgifter från AB Svensk Exportkredit (SEK), lämna ett underlag med redovisning av hur lånen utnyttjats, hur SEK:s exportfinansiering utvecklats och hur regeringens åtgärder har påverkat SEK:s möjligheter på kreditmarknaden. I underlaget ska också bedömda risker förenade med låneramen ingå. Redovisningarna ska lämnas till Regeringskansliet (Utrikesdepartementet) senast den 10 mars och den 1 augusti 2023.

#### 6. Statens samlade risk i finansieringssystemet för omhändertagande av kärntekniska restprodukter

Myndigheten ska redovisa en samlad bild av finansieringssystemet för omhändertagande av kärntekniska restprodukter med en analys och bedömning av systemets balans samt statens samlade risk. Myndigheten ska inhämta information från övriga aktörer för att genomföra uppdraget. Redovisningen ska lämnas till Regeringskansliet (blivande Klimat- och näringslivsdepartementet) senast den 15 maj 2023.

#### 7. Finansieringsformer för omhändertagande av det historiska avfallet

a) Myndigheten ska utreda vilka finansieringsformer som kan vara möjliga och lämpliga för kostnader hänförliga till omhändertagande av det s.k. historiska avfallet, dvs. sådant kärntekniskt avfall och icke kärntekniskt avfall som hade uppkommit per den 30 juni 1991. I uppdraget ingår att analysera om det historiska avfallet eller delar av det, i synnerhet det långlivade kärntekniska avfallet, skulle kunna finansieras med kärnavfallsavgifter, dvs. medel som fonderas enligt lagen om finansiering av kärntekniska restprodukter. Myndigheten ska vidare föreslå former för en reglerad finansiering av det historiska avfallet.

b) Myndigheten ska vidare utreda förutsättningarna att ge statliga finansiella bidrag för omhändertagandet av det historiska avfallet eller delar av det. Förutsättningarna att ge bidrag ska kunna ställas i relation till statens ansvar och finansiella risk. Även en analys av förutsättningarna att lämna sådana bidrag periodiskt och genom ansökningsförfarande ska göras. Synpunkter utifrån bland annat statsstödsregelverket och om behov föreligger att anmäla hela eller delar av en sådan bidragsform som statligt stöd till Europeiska kommissionen ska inhämtas från Regeringskansliet (blivande Klimat- och näringslivsdepartementet).

I uppdraget ingår att bedöma och beskriva lämpligheten av föreslagna lösningar och redogöra för konsekvenserna i enlighet med bestämmelserna i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (blivande Klimat- och näringslivsdepartementet) den 15 september 2023 avseende den första delen i uppdraget (a) och den 31 januari 2024 avseende den andra delen i uppdraget (b).

#### 8. Medel från EU inom ramen för RRF

Myndigheten ska under 2023–2026 för statens räkning ta emot medel från EU inom ramen för Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Medlen ska redovisas mot inkomsttitel 6611 Bidrag från Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens. Efter att medlen har tagits emot ska Riksgäldskontoret skyndsamt lämna information om storleken på mottaget belopp till Regeringskansliet (Finansdepartementet).

#### 9. Utsläppsrätter

Myndigheten ska redovisa antalet utsläppsrätter (EUA och EUAA) som auktionerades ut under föregående år inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. De totala intäkterna från auktionering av utsläppsrätter (EUA och EUAA) ska också redovisas i både svenska kronor och euro. Uppdraget redovisas till Regeringskansliet (Klimat- och näringslivsdepartementet) senast den 31 maj 2023.

#### Pågående uppdrag

| | | |
| --- | --- | --- |
| Sammanfattning av uppdraget | Beslut om uppdraget | Rapporteringstidpunkt |
| Uppdrag att fortsatt ta emot nyanlända arbetssökande för praktik 2021–2023 | Fi2020/04960 | Redovisning till Statskontoret senast 1 april 2023, 15 februari 2024 |
| Uppdrag att fortsatt ta emot personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik 2021–2023 | A2020/02583 | Redovisning till Statskontoret senast 1 april 2023, 15 februari 2024 |
| Anvisningar för det civila försvaret för försvarsbeslutsperioden 2021–2025 | Ju2020/04658 (delvis) | 1 oktober 2023, 1 oktober 2024, 1 oktober 2025 |

# FINANSIERING

## 4 Anslag

### 4.1 Tilldelade anslag/anslagsposter (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

##### 1:12 Riksgäldskontoret (Ramanslag)

| Disponeras av Riksgäldskontoret | 363 707 |
| --- | --- |
| ap.1 | Förvaltningskostnader (ram) | 363 707 |

| Disponeras av Ekonomistyrningsverket | 307 |
| --- | --- |
| ap.3 | Utvärdering av statens skuldförvaltning - del till ESV (ram) | 307 |

Villkor för anslag 1:12

###### ap.1 Förvaltningskostnader

Anslagsposten får användas för Riksgäldskontorets förvaltningsutgifter inklusive Riksgäldskontorets administrativa kostnader för att förvalta garantierna till Europeiska investeringsbankens garantifond och till Europeiska unionen för lån till medlemsstater.

###### ap.3 Utvärdering av statens skuldförvaltning - del till ESV

Anslagsposten får användas för utgifter för Ekonomistyrningsverkets uppdrag att genomföra en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning.

#### Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

##### 1:1 Räntor på statsskulden (Ramanslag)

| Disponeras av Riksgäldskontoret | 34 987 510 |
| --- | --- |
| ap.1 | Räntor på statsskulden (ram) | 34 987 510 |

Villkor för anslag 1:1

###### ap.1 Räntor på statsskulden

För att fullgöra statens betalningsåtaganden har Riksgäldskontoret rätt att överskrida anslagsposten.

##### 1:3 Riksgäldskontorets provisionsutgifter (Ramanslag)

| Disponeras av Riksgäldskontoret | 145 200 |
| --- | --- |
| ap.1 | Riksgäldskontorets provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning (ram) | 145 200 |

Villkor för anslag 1:3

###### ap.1 Riksgäldskontorets provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning

För att fullgöra statens betalningsåtaganden har Riksgäldskontoret rätt att överskrida anslagsposten.

### 4.3 Finansiella villkor

### 4.3.1 Finansiella villkor för anslag/anslagsposter

#### Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2023 | Indrag av anslagsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1:12 Riksgäldskontoret |
| ap.1 | 10 920 | 3 % | 0 |
| ap.3 | 0 | 3 % | 0 |

Belopp angivna i tkr\
Anslagssparandet prövas efter eventuell omfördelning av anslagssparande\
Tabellen inkluderar anslagssparande och anslagskredit som i förekommande fall disponeras enligt 7 och 8 §§ anslagsförordningen (2011:223)

#### Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2023 | Indrag av anslagsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1:1 Räntor på statsskulden |
| ap.1 | 1 300 000 | Inget | 0 |
| 1:3 Riksgäldskontorets provisionsutgifter |
| ap.1 | 14 520 | Inget | 0 |

Belopp angivna i tkr\
Anslagssparandet prövas efter eventuell omfördelning av anslagssparande\
Tabellen inkluderar anslagssparande och anslagskredit som i förekommande fall disponeras enligt 7 och 8 §§ anslagsförordningen (2011:223)

## 5 Övriga villkor

### 5.1 Låneramar, krediter, garantier och utlåning

| | |
| --- | --- |
| Låneram för verksamhetsinvesteringar | 60 000 |
| Räntekontokredit | 30 000 |
| Övriga kontokrediter |
| - Resolutionsreserven | 100 000 000 |
| - Stabilitetsfonden | 50 000 000 |
| - Garanti | Obegränsad |
| - Internationella finansiella institut | Obegränsad |
| - Utlåning | Obegränsad |
| - Insättningsgarantin | Obegränsad |
| - Investerarskyddet | Obegränsad |
| Garantier |
| - Stabilitetsfonden garantiram | 750 000 000 |
| - Kreditgarantier för lån till elproducenter | 250 000 000 |
| - Resolutionsreserven garantiram | 200 000 000 |
| - Kreditgarantier för gröna investeringar | 65 000 000 |
| Utlåning |
| - AB Svensk Exportkredit | 175 000 000 |
| - Svensk-Danska Broförbindelsen Svedab AB | 6 000 000 |
| - Stiftelsen Tekniska museet | 95 000 |
| - Stiftelsen Skansen | 80 000 |
| - Stiftelsen Nordiska museet | 77 300 |
| - Kungliga Dramatiska teatern AB | 70 000 |

Belopp angivna i tkr

#### Villkor

##### Övriga kontokrediter

Riksgäldskontoret ska informera Regeringskansliet (Finansdepartementet) innan kreditutrymmet under övriga kontokrediter utnyttjas och redovisa konsekvenserna för Riksgäldskontorets nettoutlåning.

##### Resolutionsreserven

För verksamheten enligt lagen (2015:1016) om resolution gäller: Enligt 27 kap. 6 och 7 §§ får Riksgäldskontoret, i egenskap av resolutionsmyndighet, i den utsträckning medlen i resolutionsreserven inte är tillräckliga för de åtgärder som anges i 1 eller 4 § samma kapitel, låna medel (i Riksgäldskontoret) för resolutionsreservens räkning.

##### Stabilitetsfonden

För verksamheten enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut gäller: Enligt 3 kap. 3 § får Riksgäldskontoret, i egenskap av stödmyndighet, i den utsträckning medlen i stabilitetsfonden inte är tillräckliga för de ändamål som anges i 2 § samma kapitel, låna medel (i Riksgäldskontoret). Riksgäldskontorets förvaltningskostnader i egenskap av stödmyndighet får maximalt uppgå till 11 000 000 kronor, vilka ska tas från stabilitetsfonden.

##### Garanti

För garantiverksamheten enligt förordningen (2011:211) om utlåning och garantier gäller att det ska finnas en garantireserv (räntebärande konto) med obegränsad kredit. Den obegränsade krediten omfattar inte eventuella infrianden avseende garantikapital till järnvägsinvesteringsbolaget Eurofima.

##### Internationella finansiella institut

För garantiverksamheten gäller en obegränsad kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella finansiella institutioner.

##### Utlåning

För utlåningsverksamheten enligt förordningen (2011:211) om utlåning och garantier gäller att det ska finnas en kreditreserv (räntebärande konto) med obegränsad kredit.

##### Insättningsgarantin

För insättningsgarantiverksamheten gäller enligt 15 § andra stycket lagen (1995:1571) om insättningsgaranti att Riksgäldskontoret får, i egenskap av garantimyndighet, i den utsträckning behållna avgiftsmedel inte räcker till för att betala ut ersättningar inom insättningsgarantin, låna medel (i Riksgäldskontoret). För verksamheten med insättningsgarantin gäller därmed en obegränsad kredit.

##### Investerarskyddet

För investerarskyddsverksamheten gäller, enligt 31 § andra stycket lagen (1999:158) om investerarskydd, att medel lånas (i Riksgäldskontoret) om behållna avgiftsmedel inte räcker till för att betala ut ersättningar inom investerarskyddet. För verksamheten med investerarskyddet gäller därmed en obegränsad kredit.

##### Stabilitetsfonden garantiram

För verksamheten enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut gäller: Av 1 kap. 2 § framgår att Riksgäldskontoret får använda stabilitetsfonden för att finansiera garantier till kreditinstitut och till Riksbanken för återbetalning av likviditetsstöd som Riksbanken lämnar till kreditinstitut. Riksgäldskontorets förvaltningskostnader i egenskap av stödmyndighet får maximalt uppgå till 11 000 000 kronor, vilka ska tas från stabilitetsfonden.

##### Kreditgarantier för lån till elproducenter

För garantiverksamheten gäller, enligt regeringens beslut från den 5 september 2022 (Fi2022/02539), att Riksgäldskontoret får ställa ut kreditgarantier för kreditfaciliteter till elproducenter knutna till elderivatmarknaden i Nasdaq Clearing AB som bedöms kunna få problem med att hantera marginalsäkerhetskrav.

##### Resolutionsreserven garantiram

För verksamheten enligt lagen (2015:1016) om resolution gäller: Enligt 27 kap. 1 § första stycket 1, 2 och 4 §§ framgår att Riksgäldskontoret får använda resolutionsreserven för att finansiera garantier för vissa tillgångar och förpliktelser.

##### Kreditgarantier för gröna investeringar

För garantiverksamheten gäller: Enligt 2 § förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar får Riksgäldskontoret utfärda kreditgarantier för nya lån som företag tar upp hos kreditinstitut för att finansiera industriinvesteringar i Sverige som bidrar till att målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket nås.

##### AB Svensk Exportkredit

Myndigheten ska åt AB Svensk Exportkredit (SEK) tillhandahålla en låneram som, inklusive tidigare upplåning, uppgår till högst 175 miljarder kronor. Högst 35 miljarder kronor av låneramen får avse kommersiell exportfinansiering och högst 140 miljarder kronor får avse utlåning inom systemet med statsstödda exportkrediter. SEK:s avrop under låneramen ska göras med rimlig framförhållning. Lånen kan vara omsättningsbara. Villkoren för lånen ska regleras genom avtal mellan Riksgäldskontoret och SEK. För den del av låneramen som får avse lån på kommersiella villkor ska en fast ramavgift tas ut i enlighet med vad som anges i regeringens beslut från den 5 februari 2009 (Fi2009/1119). För den övriga delen av låneramen ska en avgift tas ut som täcker Riksgäldskontorets administrativa kostnader. I övrigt gäller de villkor som anges i regeringens beslut från den 5 februari 2009 (Fi2009/1119).

##### Svensk-Danska Broförbindelsen Svedab AB

Myndigheten ska åt Svensk-Danska Broförbindelsen Svedab AB tillhandahålla en låneram som uppgår till högst 6 miljarder kronor.

##### Stiftelsen Tekniska museet

Myndigheten ska åt Stiftelsen Tekniska museet tillhandahålla en låneram för investeringar i byggnaden av den nya visualiseringsdomen Stockholm Wisdome.

##### Stiftelsen Skansen

Myndigheten ska åt Stiftelsen Skansen tillhandahålla en låneram för investeringar i bl.a. tillgänglighetsanpassningar.

##### Stiftelsen Nordiska museet

Myndigheten ska åt Stiftelsen Nordiska museet tillhandahålla en låneram för investeringar i tillgänglighetsanpassningar och andra infrastrukturella förstärkningar av huvudbyggnaden.

##### Kungliga Dramatiska teatern AB

Myndigheten ska åt Kungliga Dramatiska teatern AB tillhandahålla en låneram för investeringar i ett nytt övermaskineri.

### 5.2 Utbetalningsplan

Till Riksgäldskontorets räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| Utbetalningsdatum | Belopp |
| --- | --- |
| 2023-01-25 | 30 309 |
| 2023-02-25 | 30 309 |
| 2023-03-25 | 30 309 |
| 2023-04-25 | 30 309 |
| 2023-05-25 | 30 309 |
| 2023-06-25 | 30 309 |
| 2023-07-25 | 30 309 |
| 2023-08-25 | 30 309 |
| 2023-09-25 | 30 309 |
| 2023-10-25 | 30 309 |
| 2023-11-25 | 30 309 |
| 2023-12-25 | 30 308 |
| Summa | 363 707 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Riksgäldskontorets disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 1:12 ap.1 | Förvaltningskostnader |

Till Ekonomistyrningsverkets räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| Utbetalningsdatum | Belopp |
| --- | --- |
| 2023-01-25 | 26 |
| 2023-02-25 | 26 |
| 2023-03-25 | 26 |
| 2023-04-25 | 26 |
| 2023-05-25 | 26 |
| 2023-06-25 | 26 |
| 2023-07-25 | 26 |
| 2023-08-25 | 26 |
| 2023-09-25 | 26 |
| 2023-10-25 | 26 |
| 2023-11-25 | 26 |
| 2023-12-25 | 21 |
| Summa | 307 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Ekonomistyrningsverkets disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 1:12 ap.3 | Utvärdering av statens skuldförvaltning - del till ESV |

## 6 Avgifter och bidrag

### 6.1 Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet där intäkterna disponeras

| Verksamhet | +/- t.o.m. 2021 | +/- 2022 | Int. 2023 | Kost. 2023 | +/- 2023 | Ack. +/- utgå. 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Garantier |
| Garanti- och utlåningsverksamhet, administration | 11 060 | -2 600 | 9 500 | 18 500 | -9 000 | -540 |
| Övrig avgiftsfinansierad verksamhet |
| Prövning av ansökningar om tillstånd att reducera kvalificerade skuldinstrument | 0 | 0 | 250 | 250 | 0 | 0 |

Belopp angivna i tkr

#### Villkor

##### Garanti- och utlåningsverksamhet, administration

För utomstatliga garantier och lån som inte omfattas av garanti- och kreditmodellen och där garanti- eller kreditriskavgift inte tas ut, ska den administrativa kostnaden betalas av garantigäldenären eller låntagaren eller det anslag som finansierar infriandet av garantin eller upplåningskostnaden för lånet.

Utgifter för administration inom området garanti- och utlåningsverksamhet som inte kan finansieras genom avgifter enligt förordningen (2011:211) om utlåning och garantier får finansieras via anslaget 1:12 ap.1 Riksgäldskontoret.

##### Prövning av ansökningar om tillstånd att reducera kvalificerade skuldinstrument

Enligt 1 kap. 3 § andra stycket lagen (2015:1016) om resolution får Riksgäldskontoret ta ut avgifter för prövning av ansökningar enligt artikel 78a i tillsynsförordningen.

### 6.2 Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet där intäkterna ej disponeras

| Verksamhet | Ink. tit. | +/- t.o.m. 2021 | +/- 2022 | Int. 2023 | Kost. 2023 | +/- 2023 | Ack. +/- utgå. 2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avgiftsbelagd verksamhet |
| Insättningsgaranti och investerarskydd | 2552 | -23 584 | 1 471 | 22 200 | 21 800 | 400 | -21 713 |
| Garanti- och kreditverksamhet | 2124 | 0 | 0 | 57 600 | 0 | 57 600 | 57 600 |
| Summa | -23 584 | 1 471 | 79 800 | 21 800 | 58 000 | 35 887 |
| Avgiftsfinansierad verksamhet |
| Prövning och tillsyn över ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor | 2552 | 0 | 0 | 6 500 | 6 500 | 0 | 0 |

Belopp angivna i tkr

#### Villkor

##### Insättningsgaranti och investerarskydd

1. Riksgäldskontoret ska 2023 ta in avgifter enligt 12−15 §§ lagen (1995:1571) om insättningsgaranti och 29−32 §§ lagen (1999:158) om investerarskydd.

2. Riksgäldskontorets utgifter för förvaltningen 2022 (anslagsutfallet) ska täckas genom att motsvarande belopp avskiljs från inbetalda avgifter. Dessa medel ska i samband med att de inkommer till myndigheten betalas in på statens centralkonto och redovisas under inkomsttitel 2552 Övriga offentligrättsliga avgifter.

3. Det som därefter kvarstår av avgifterna ska placeras på räntebärande konto i Riksgäldskontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten.

##### Garanti- och kreditverksamhet

I de fall räntan för lånet eller avgiften för garantin överstiger kostnaden för den förväntade förlusten och administrationskostnader ska överskottet redovisas under inkomsttitel 2124 Inlevererat överskott av Riksgäldskontorets garantiverksamhet.

##### Prövning och tillsyn över ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor

Enligt 30 § förordningen (2021:1142) om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor får Riksgäldskontoret ta ut avgifter för prövning och tillsyn enligt den förordningen.

På regeringens vägnar

Niklas Wykman

Per Brandtell

Kopia till

- Statsrådsberedningen/REV
- Finansdepartementet/BA och SI
- Förvaltningsavdelningen/EKA
- Finansutskottet
- Ekonomistyrningsverket
- Finansinspektionen
- Riksbanken

På regeringens vägnar

Niklas Wykman

Per Brandtell

Kopia till

- Statsrådsberedningen/REV
- Finansdepartementet/BA och SI
- Förvaltningsavdelningen/EKA
- Finansutskottet
- Ekonomistyrningsverket
- Finansinspektionen
- Riksbanken