Utbildnings- och kulturdepartementet

Regeringsbeslut\
I:13

2006-11-23\
U2006/4667/BIA (delvis)\
U2006/4377,7078,8226,\
8280/UH\
Ekonomistyrningsverket\
Box 45316\
104 30 STOCKHOLM

# Regleringsbrev för budgetåret 2006 avseende universitet och högskolor m.m.

43 bilagor

Riksdagen har beslutat om anslagen till universitet och högskolor m.m. för budgetåret 2006 (prop. 2005/06:1, utg.omr. 16, bet. 2005/06:UbU1, rskr. 2005/06:103, prop. 2005/06:100, utg.omr. 16, bet. 2005/06:FiU21, rskr. 2005/06:370).

Regeringen beslutar att följande skall gälla under budgetåret 2006 för Gemensamma bestämmelser för universitet och högskolor m.m. och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

Till beslutet har fogats 43 bilagor:

Bilaga 1. Uppsala universitet

Bilaga 2. Lunds universitet

Bilaga 3. Göteborgs universitet

Bilaga 4. Stockholms universitet

Bilaga 5. Umeå universitet

Bilaga 6. Linköpings universitet

Bilaga 7. Karolinska institutet

Bilaga 8. Kungl. Tekniska högskolan

Bilaga 9. Luleå tekniska universitet

Bilaga 10. Karlstads universitet

Bilaga 11. Växjö universitet

Bilaga 12. Örebro universitet

Bilaga 13. Mittuniversitetet

Bilaga 14. Blekinge tekniska högskola

Bilaga 15. Malmö högskola

Bilaga 16. Högskolan i Kalmar

Bilaga 17. Mälardalens högskola

Bilaga 18. Danshögskolan

Bilaga 19. Dramatiska institutet

Bilaga 20. Gymnastik- och idrottshögskolan

Bilaga 21. Högskolan i Borås

Bilaga 22. Högskolan Dalarna

Bilaga 23. Högskolan på Gotland

Bilaga 24. Högskolan i Gävle

Bilaga 25. Högskolan i Halmstad

Bilaga 26. Högskolan Kristianstad

Bilaga 27. Högskolan i Skövde

Bilaga 28. Högskolan Väst

Bilaga 29. Konstfack

Bilaga 30. Kungl. Konsthögskolan

Bilaga 31. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

Bilaga 32. Lärarhögskolan i Stockholm

Bilaga 33. Operahögskolan i Stockholm

Bilaga 34. Södertörns högskola

Bilaga 35. Teaterhögskolan i Stockholm

Bilaga 36. Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.

Bilaga 37. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

Bilaga 38. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

Bilaga 39. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

Bilaga 40. Krysslista över tilldelade utbildningsområden

Bilaga 41. Anslagsposter för vetenskapsområden och konstnärligt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor med vetenskapsområde

Bilaga 42. Särskilda anvisningar för redovisning av prognoser under 2006

Bilaga 43. Väsentliga uppgifter

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Utbildningspolitik | Högskoleverksamhet | Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner |
| Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m. |

## 1 Verksamhetsstyrning

## 1.1 Politikområde Utbildningspolitik

### Mål

Sverige skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa.

## 1.1.1 Verksamhetsområde Högskoleverksamhet

### Mål

Kvaliteten och den internationella konkurrenskraften skall öka inom högre utbildning och forskning. Den högre utbildningen skall svara mot såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan.

Myndigheter vars verksamhet skall bidra till målet är universitet och högskolor, Högskoleverket, Myndigheten för Sveriges nätuniversitet, Verket för högskoleservice, Internationella programkontoret för utbildningsområdet samt Svenska institutet.

### Gemensamt för verksamhetsgrenarna

Mål 1

Universitet och högskolor skall bedriva ett aktivt och kontinuerligt kvalitetsarbete i syfte att säkra och utveckla kvaliteten och den internationella konkurrenskraften i utbildning, forskning och konstnärligt utvecklingsarbete. Studenters och anställdas delaktighet i kvalitetsarbetet skall stärkas.

Kvalitetsarbetet skall i största möjliga utsträckning bygga på uppföljningsbara och av lärosätet lokalt uppsatta mål. De tillgängliga resurserna skall utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten.

Återrapportering

Pedagogisk förnyelse

I syfte att förbättra kvaliteten skall universitet och högskolor särskilt arbeta med pedagogisk utveckling samt högskolepedagogisk utbildning av lärare inom såväl grund- som forskarutbildning. Av universitetens och högskolornas årsredovisning skall framgå antalet lärare som under 2006 har genomgått pedagogisk utbildning och antalet lärare som deltagit i utbildning för handledare inom forskarutbildningen.

Övrigt kvalitetsarbete

Universitet och högskolor skall vartannat år och första gången i årsredovisningen för 2006 redovisa vilka mer omfattande egeninitierade utvärderingar som genomförts inom grundutbildning, forskarutbildning, forskning och konstnärligt utvecklingsarbete under åren 2005 och 2006. Universitet och högskolor skall i samband med årsredovisningen för 2006 redovisa vilka viktigare åtgärder som vidtagits med anledning av utvärderingarnas resultat.

Vetenskaplig publicering

Universitet och högskolor skall vart fjärde år, nästa gång i samband med årsredovisningen för 2007, redovisa lärosätets publicering i internationellt erkända tidskrifter eller andra publiceringsformer med s.k. referee-system. Redovisningen skall göras per vetenskapsområde med jämförelsedata för åren mellan redovisningarna. Redovisningen skall kompletteras med lärosätets analyser, kommentarer och åtgärder med anledning av utvecklingen jämfört med den redovisning som rapporterades till regeringen i årsredovisningen för 2003.

Mål 2

Universitet och högskolor skall samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet.

Återrapportering

Universitet och högskolor skall vart fjärde år särskilt redovisa lärosätets samverkan med det omgivande samhället inom utbildning och forskning/forskarutbildning. Detta skall nästa gång ske i en separat redovisning i samband med årsredovisningen för 2007.

Av redovisningen skall framgå

- vilken effekt samverkan med det omgivande samhället ger i olika delar av lärosätets verksamhet,

- vilken utveckling som skett efter redovisningen som rapporterades till regeringen för 2003,

- hur lärosätena informerar om sin verksamhet,

- på vilket sätt universitet och högskolor utformat sina utbildningar i samverkan med arbetslivet och hur utbildningarna tillgodoser såväl studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov,

- hur samverkan med det omgivande samhället sker inom lärosätets forskning och forskarutbildning, och

- hur lärosätets samverkansaktiviteter följs upp och utvärderas.

Universitet och högskolor bör utifrån lärosätets särskilda ansvars- och kompetensområden medverka i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen för att därmed bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Av redovisningen skall kortfattat framgå på vilket sätt lärosätet bidragit till måluppfyllelsen i denna del.

Under 2006 skall dessutom en särskild redovisning göras. Se vidare under avsnittet Övrig återrapportering avseende Forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktionen m.m., punkt 2.

Mål 3

Universitet och högskolor skall bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete i syfte att främja utbildningens kvalitet samt förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Lärosätena skall utveckla sin uppföljning av internationaliseringsarbetet.

I målet ingår att

- stärka den internationella dimensionen i lärosätets utbildningar,

- öka den internationella rörligheten bland studenter, doktorander, lärare och annan personal vid lärosätet och i detta arbete särskilt beakta utbildningsprogram inom den Europeiska unionen, och

- spegla och dra nytta av mångfalden i det svenska samhället.

Återrapportering

Universitet och högskolor skall i årsredovisningen för 2006 redovisa hur internationaliseringsarbetet inom grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning bedrivs och följs upp. Redovisningen skall kommenteras.

Redovisningen skall särskilt visa hur internationaliseringsarbetet ingår i det reguljära kvalitets- och utvecklingsarbetet samt vilka uppföljningsmodeller som används. Eventuella mål för internationaliseringsarbetet, såväl kvantitativa som kvalitativa, skall redovisas.

Mål 4

Universitet och högskolor skall i sin verksamhet främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

Återrapportering

I årsredovisningen skall universitet och högskolor redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att få en jämnare könsfördelning

- i utbildningar med ojämn könsfördelning, såsom lärar- och vårdutbildningar och tekniska utbildningar,

- inom områden i forskarutbildningen med ojämn könsfördelning,

- vid rekrytering och befordran av lärare, och

- vid rekrytering av dekaner, prefekter, studierektorer eller motsvarande.

Vidare skall lärosätena för perioden 2005-2008 fastställa mål för andelen personer av underrepresenterat kön bland nyrekryterade lärare inom samtliga lärarkategorier samt i årsredovisningen redovisa målen och utfall för 2005 och 2006. Andelen kvinnor bland akademiska ledare såsom prefekter och dekaner skall redovisas.

Universitet och högskolor skall i årsredovisningen även redogöra för hur lärosätet stimulerar jämställdhetsarbetet och hur åtgärder för att främja jämställdhet följs upp.

Universitet och högskolor skall även rapportera hur genusperspektiv beaktas i utbildningen.

Mål 5

Universitetet och högskolor skall verka för en långsiktig och god personalförsörjning med för verksamheten ändamålsenlig kompetens.

Återrapportering

Med undantag av bestämmelsen i 3 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag skall universitet och högskolor redovisa mål och måluppfyllelse för kompetensförsörjningen i förhållande till verksamhetens mål och resultat. Vid redovisningen skall hänsyn tas till rapportering under Mål 4 avseende jämställdhet. Myndighetens insatser för att främja etnisk och kulturell mångfald och bättre hälsa samt för att åstadkomma en ändamålsenlig åldersstruktur och rörlighet bland personalen skall vidare framgå. Redovisningen skall göras enligt följande.

Universitet och högskolor skall senast den 1 mars 2006 särskilt redovisa vilka övergripande, långsiktiga mål som gäller för myndighetens kompetensförsörjning när det gäller kärnkompetens (lärare och forskare) samt vilka mål som gäller för lednings- och stödkompetens. Regeringen avser att i framtiden regelbundet begära in motsvarande redovisning i av regeringen efterfrågade budgetunderlag eller strategidokument. De långsiktiga målen avseende kärnkompetens skall relateras till bl.a. behovet av forskarutbildade, vetenskaplig och pedagogisk meritering efter doktorsexamen samt tydliga karriärvägar och anställningsvillkor.

Lärosätet skall i årsredovisningen för 2006 redovisa vilka åtgärder som har vidtagits under 2006 för att uppnå myndighetens mål för kompetensförsörjningen, analysera och kommentera i vilken omfattning uppsatta mål har uppnåtts samt redovisa vilka åtgärder som planeras för 2007. Lärosätet skall vidare redovisa det totala antalet forskarassistenter och biträdande lektorer (antalet individer) samt antalet nyanställda forskarassistenter och biträdande lektorer för budgetåren 2006, 2005, 2004 och 2003. Större förändringar mellan åren eller skillnader mellan vetenskapsområden skall kommenteras.

Övriga mål och återapporteringar som är gemensamma för verksamhetsgrenarna

Statliga universitet och högskolor har haft i uppdrag att under 2005 upprätta en handlingsplan för hur lokalerna, verksamheterna och informationen skall bli tillgänglig för personer med funktionshinder enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Dessa handlingsplaner skall redovisas till regeringen senast den 1 mars 2006.

## 1.1.1.1 Verksamhetsgren Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

Mål 1

Som långsiktigt mål gäller att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier vid 25 års ålder.

Återrapportering

Regeringen grundar bedömningen av måluppfyllelsen på uppgifter från Statistiska centralbyrån.

Mål 2

Universitet och högskolor skall aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan.

Återrapportering

Universitet och högskolor skall i årsredovisningen för 2006 redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att främja och bredda rekryteringen till högre utbildning.

Universitet och högskolor har upprättat handlingsplaner med mätbara mål för att främja och bredda rekryteringen. Universitet och högskolor skall i samband med årsredovisningen för 2008 redovisa resultat utifrån målen i handlingsplanerna. Redovisningen skall innehålla kommentarer och analyser av de åtgärder som vidtagits samt hur målen i handlingsplanerna för breddad rekrytering uppfyllts under perioden.

Nya handlingsplaner för fyraårsperioden 2009-2012 skall upprättas och redovisas till Regeringskansliet (Utbildnings- och kulturdepartementet) senast den 31 december 2008. Handlingsplanerna skall revideras utifrån resultaten för perioden 2006-2008.

Lärosätena skall i samband med årsredovisningen för 2008 särskilt redovisa vilka insatser som gjorts för att främja en ökad andel högskolenybörjare med arbetarbakgrund på de utbildningar som är längre och till vilka snedrekryteringen är störst. Av redovisningen skall också framgå hur lärosätena i syfte att bredda rekryteringen till högskolan samverkat med gymnasieskolor som har en låg andel elever som går vidare till högskolestudier.

Mål 3

Universitet och högskolor skall öka tillgängligheten till och omfattningen av antalet kurser i form av IT-stödd distansutbildning inom högre utbildning.

Återrapportering

Universitet och högskolor skall i årsredovisningen för 2006 redovisa och kommentera hur de upprätthåller ett omfattande och brett utbud av kurser och program inom ramen för Sveriges nätuniversitet. Redovisningen skall avse endast kurser och program som under året registrerats hos Myndigheten för Sveriges nätuniversitet. Av redovisningen skall framgå antalet helårsstudenter som genomgått sådan utbildning.

Övriga mål och återrapporteringar avseende verksamhetsgren Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

1. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa hur bestämmelserna i högskoleförordningen (1993:100) om s.k. reell kompetens och alternativt urval tillämpats. För alternativt urval skall det dessutom framgå för vilka utbildningar detta tillämpats, vilka urvalsgrunder som fastställts och vilka kategorier av sökande som antagits. Lärosätena skall kommentera redovisningen.

2. I årsredovisningen för 2006 skall en redovisning göras av och kommentarer ges till- strategiska förändringar i utbildningsutbudet,- efterfrågan på lärosätets utbildningar,- avvägningen mellan kurser och program.En redovisning av detta skall därefter göras vart fjärde år.Varje år skall en redovisning göras och kommentarer ges till förändringar av antalet helårsstudenter och helårsprestationer totalt samt uppdelat på grundutbildning inom utbildningsuppdraget och beställd utbildning. Se vidare avsnittet Ekonomisk redovisning, Verksamhetsgren Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner punkt 2.

3. Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Linköpings universitet och Malmö högskola skall under 2006 anordna kompletterande utbildning som avses i förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor för invandrare med utländsk högskoleutbildning. Medel för detta har anvisats under anslaget 25:74Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.ÅterrapporteringAv årsredovisningen skall framgå antalet helårsstudenter som bedrivit kompletterande utbildning enligt ovan, antalet sökande till utbildningarna på lärosätet, med vilken inriktning lärosätet genomfört kompletterande utbildning samt de viktigaste erfarenheterna av satsningen.

4. Lärosäten som bedriver lärarutbildning skall efter hörande av Högskoleverket och Statens skolverk besluta om dimensionering av olika ämneskombinationer, inriktningar och specialiseringar. Vidare skall lärosätena ta hänsyn till studenternas val av olika ämneskombinationer, inriktningar och specialiseringar inom de lärarutbildningar som erbjuds. Åtgärder för att vägleda studenterna i detta val skall redovisas i årsredovisningen för 2006.De lärosäten som bedriver lärarutbildning skall medverka i regionala centra. Dessa centra skall främja bl.a. utveckling av lärarutbildningen och kompetensutveckling av lärare. Av årsredovisningen för 2006 skall i förekommande fall framgå antalet och inriktningen av samverkansprojekt och samverkansaktiviteter vid de regionala centra.

5. Lärosätena skall erbjuda uppdragsutbildning enligt bestämmelserna i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor.Av årsredovisningen för 2006 skall framgå de totala intäkterna av all uppdragsutbildning, såväl poänggivande som icke poänggivande utbildning, och antalet helårsstudenter i poänggivande uppdragsutbildning.

## 1.1.1.2 Verksamhetsgren Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m.

Mål 1

Forskarutbildning av hög kvalitet skall erbjudas. Utbildningen skall förbereda för en karriär såväl inom som utanför högskolan. Effektiviteten skall öka i forskarutbildningen.

Återrapportering

Universitet och högskolor skall i årsredovisningen för 2006 redovisa hur deras verksamhet bidragit till måluppfyllelsen, vilka särskilda åtgärder som vidtagits för att med bibehållen kvalitet öka effektiviteten och genomströmningen i forskarutbildningen i de fall den genomsnittliga studietiden överstiger normalstudietiden enligt högskoleförordningen samt bedöma behovet av ytterligare åtgärder.

För att beskriva genomströmningen skall en redovisning göras av den genomsnittliga studietiden för licentiat- respektive doktorsexamen 2005.

Vidare skall en redovisning göras och större förändringar kommenteras vad avser antalet personer som under 2006 har påbörjat forskarutbildning, och av dessa antalet personer som har antagits till studier för licentiatexamen.

Universitet och högskolor skall redovisa samtliga uppgifter fördelade på vetenskapsområden och kön.

De lärosäten som har fått särskilda mål för antalet examina inom forskarutbildningen skall lämna följande redovisning i årsredovisningen för 2006. Av redovisningen skall framgå dels antal examina för 2006, dels inom parantes en prognos av antalet examina som beräknas för hela fyraårsperioden.

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vetenskapsområde | Antal doktorsexaminasom inteföregåtts av licentiatexamen[1] | Antal doktorsexamina som föregåtts av licentiatexamen[1] | Antal licentiatexamina[1] | Antal examina i forskarutbildningen, omräknade enligt fotnot[2] |
| Humanistisk-samhällsveten-skapligt | | | | |
| Medicinskt | | | | |
| Naturvetenskapligt | | | | |
| Tekniskt | | | | |

1 Antal examina, utan omräkning.

2 Doktorsexamen räknas som en examen, om den inte föregås av licentiatexamen. Doktorsexamen som föregåtts av en licentiatexamen samt licentiatexamen räknas som en halv examen.

Mål 2

Universitet och högskolor skall främja och bredda rekryteringen till forskarutbildningen.

Återrapportering

Av årsredovisningen skall framgå vilka åtgärder, som t.ex. informations- och rekryteringsinsatser, som lärosätet vidtagit för att motverka social snedrekrytering till forskarutbildningen.

Övrig återrapportering avseende verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m.

1. Större förändringar av antalet anställda professorer (heltidsekvivalenter) skall redovisas i årsredovisningen.

2. Universitet och högskolor skall redovisa vilka aktiviteter som finns vid lärosätet för att öka rörligheten av forskande personal mellan lärosätet och det omgivande samhället avseende såväl näringsliv som offentlig sektor. Lärosätet skall också redovisa de svårigheter som har identifierats i detta sammanhang. Redovisningen skall inkomma till Regeringskansliet (Utbildnings- och kulturdepartementet) senast den 27 oktober 2006.

3. Universitet och högskolor som anordnar lärarutbildning skall i årsredovisningen redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att stärka utbildningsvetenskaplig forskning och forskarutbildning. De lärosäten som erbjuder forskning och forskarutbildning med denna inriktning skall i årsredovisningen redovisa omfattningen och genomförda insatser.

## 2 Övriga mål och återrapporteringskrav

Ekonomisk redovisning

Gemensam redovisning för verksamhetsgrenarna

01. För universitet och högskolor görs undantag från bestämmelserna om avräkning i anslagsförordningen (1996:1189). Avräkning mot anslag och anslagsposter för medel som utbetalas till lärosätenas räntekonton i Riksgäldskontoret skall ske i samband med de månatliga utbetalningarna till respektive lärosätes räntekonto i Riksgäldskontoret.

02. Ersättning för kopiering inom högskoleområdet budgetåret 2006 skall enligt avtal mellan staten och vissa organisationer som är medlemmar i Bonus Presskopia ek. för. efter fakturering utbetalas till Bonus Presskopia. Ersättningen beräknas på antalet helårsstudenter budgetåret 2005. Underlaget för ersättningen beräknas av Högskoleverket enligt särskilt uppdrag.

03. Universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina kan hos Stockholms universitet ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionshinder för de kostnader som överstiger 0,3 procent på anslaget för grundläggande högskoleutbildning. Dessa kostnader kan efter ansökan delvis täckas av de medel som disponeras av Stockholms universitet som särskilt åtagande under anslaget 25:27 Stockholms universitet: Grundutbildning.

04. Utöver de lärosäten som nämns i förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m.fl. skall Luleå tekniska universitet, Karlstads universitet, Växjö universitet och Örebro universitet följa förordningen med undantag av 3 § första meningen. Vid dessa universitet gäller att internrevisionen i sin helhet får organiseras genom köp av tjänster som utförs av auktoriserade revisorer eller genom inrättande av en intern revisionsorganisation med motsvarande kompetens.För övriga statliga högskolor, som inte finns nämnda i förordningen eller uppräknade ovan, gäller vid inrättande av internrevision att denna i sin helhet får organiseras genom köp av tjänster som utförs av auktoriserade revisorer eller genom inrättande av en intern revisionsorganisation med motsvarande kompetens.

05. Universitet och högskolor får, enligt riksdagens beslut med anledning av propositionen Personskadeskydd för studenter (prop. 1999/2000:5, bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:94), belasta anslagen för grundutbildning, forskning och forskarutbildning samt anslaget för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor med kostnader för personskadeförsäkringar för registrerade studenter som Kammarkollegiet ansvarar för. Kostnaderna får högst uppgå till 24 kronor per helårsstudent.

06. Universitet och högskolor får vid sidan av inkomster från anslag på statsbudgeten disponera inkomster, såsom

07. bidrag från såväl statliga som icke-statliga finansiärer, inklusive medel från EU, FN eller Nordiska ministerrådet,

08. avkastning från donationer, eller

09. avgifter för sådan verksamhet som återges nedan för vilken lärosätet som motprestation tillhandahåller uppdragsgivaren tjänster eller varor. Avgifternas storlek bestäms av lärosätet förutom avgifter enligt 15 § avgiftsförordningen (1992:191) och avgifter för högskoleprovet.Universitet och högskolor får disponera inkomster som erhålls i form av avgifter och bidrag i den egna verksamheten. Inkomsterna skall tillföras lärosätets räntekonto. Samtliga kostnader för den verksamhet som finansieras på detta sätt inklusive verksamhetens andel av gemensamma kostnader skall täckas av dessa medel (full kostnadstäckning). En lägsta nivå för påslag avseende indirekta kostnader skall för lärosätet vara minst 18 procent av forskningsprojektens direkta kostnader exklusive lokalkostnader. Undantagna från kravet på full kostnadstäckning är endast EU-finansiärer och andra överstatliga organ där Sverige godkänt avtal med sådana undantag.Universitet och högskolor får bedriva följande verksamheter mot avgift och disponera inkomsterna.A) Beställd utbildningMed beställd utbildning avses utbildning enligt avtal med annat svenskt lärosäte samt utbildning enligt avtal med annan svensk statlig finansiär.B) Internationella utbildningssamarbetenMed internationella utbildningssamarbeten avses utbildning enligt avtal med annat utländskt lärosäte inom EES.C) UppdragsutbildningMed uppdragsutbildning avses grundläggande högskoleutbildning som anordnas mot avgift från annan än enskild och som uppdragsgivaren utser deltagarna till. Uppdragsutbildning ges enligt reglerna i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor.D) UppdragsforskningE) HögskoleprovFör anmälan till högskoleprov får universitet och högskolor enligt 7 kap. 18 § högskoleförordningen (1993:100)ta ut en avgift om 350 kronor. Inkomsterna får disponeras av lärosätet, förutom 165 kronor per anmälan som skall betalas in till Högskoleverket senast 30 dagar efter anmälningstidens utgång.F) Biljett- eller programintäkterDe lärosäten som i samband med slutproduktioner för avgångsstudenter inom konstnärlig utbildning säljer biljetter eller program medges rätt att disponera eventuella avgiftsintäkter i verksamheten. Dessa avgifter skall bidra till att finansiera verksamheten, utan krav på full kostnadstäckning.Vidare medges att Uppsala universitet, Lunds universitet, Stockholms universitet och Umeå universitet får ta ut avgifter utan krav på full kostnadstäckning från besökare för inträde till den museiverksamhet som lärosätet skall förvalta.Vidare medges att Kungl. Musikhögskolan i Stockholm får ta ut avgifter utan krav på full kostnadstäckning för entréavgifter i samband med ett studentorganiserat evenemang, Sveriges MusikAkademiers Sång Kontest (SMASK).

10. I årsredovisningen skall den avgiftsbelagda verksamheten särredovisas. I bilagan för respektive lärosäte finns i detta regleringsbrev uppfört en tabell 2.3 avseende budget för den avgiftsbelagda verksamheten. Redovisningen av avgiftsbelagd verksamhet skall följa den indelning och den struktur som framgår av tabell 2.3.

11. För avgiftsfinansierad verksamhet gäller 23 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188). Enligt denna bestämmelse skall en myndighet, om det ackumulerade överskottet uppgår till mer än tio procent av den avgiftsbelagda verksamhetens omsättning under räkenskapsåret, till regeringen lämna förslag till hur detta överskott skall disponeras.

12. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen redovisa intäkter och kostnader fördelade på verksamhetsgrenarna samt kommentera denna redovisning.Intäkterna skall redovisas på verksamhetsgrenarna fördelade på anslag, avgifter, bidrag och finansiella intäkter. Lunds universitet, Göteborgs universitet och Karolinska institutet skall för respektive verksamhetsgren, i de fall det ekonomiska resultatet har sin grund i donationsmedelsförvaltningen, redovisa den påverkan detta innebär på verksamhetsgrenen.Kostnaderna fördelade på verksamhetsgrenarna skall redovisas dels fördelade på personal, lokaler, övrig drift, finansiella kostnader som räntor och avskrivningar, dels för verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning uppdelade på vetenskapsområden.För verksamhetsgrenen Grundläggande högskoleutbildning skall en uppdelning göras på grundutbildning enligt uppdrag i regleringsbrev och uppdragsverksamhet. För verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning eller konstnärligt utvecklingsarbete skall en uppdelning göras på forskning och uppdragsforskning.Väsentliga förändringar i förhållande till den prognos som lärosätet lämnat i delårsrapporten skall redovisas och kommenteras.

13. Statliga universitet och högskolor skall balansera räkenskapsårets resultat i ny räkning. Samtliga lärosäten skall redovisa myndighetskapital och kapitalförändring enligt tabellerna 1 och 2. Under förutsättning att det ackumulerade överskottet i verksamheten överstiger tio procent av verksamhetens totala kostnader under det senast redovisade räkenskapsåret skall av redovisningen framgå hur hela det ackumulerade överskottet skall användas. Vidare skall en förklaring ges av hur överskottet uppstått.Ett underskott i verksamheten för budgetåret enligt resultaträkningen skall förklaras och kommenteras med avseende på såväl hur det har uppstått som hur det skall täckas. När underskott inte kan täckas med för ändamålet balanserat överskott skall förslag till åtgärder lämnas. Förslagen skall redovisas i årsredovisningen tillsammans med beräkningsunderlaget i enlighet med tabell 1 Redovisning av myndighetskapital m.m.Vidare skall samtliga universitet och högskolor redovisa kapitalförändring (balanserad och enligt resultaträkningen) per verksamhetsgren enligt tabell 2.Tabell 1 Redovisning av myndighetskapital m.m.Tabell 2 Redovisning av kapitalförändring per verksamhetsgren

| | |
| --- | --- |
| . | Belopp |
| A. Ackumulerat över- eller underskott (årets och balanserad kapitalförändring) | . |
| - del som avser den avgiftsfinansierade verksamheten | . |
| - del som avser bidragsfinansierad verksamhet | |
| - del som avser resultatandelar i dotterföretag och intresseföretag | . |
| - del som avser donationsmedel | . |
| Summa A efter justeringar | . |
| B. Årets totala kostnader | . |
| - del som avser den avgiftsfinansierade verksamheten | . |
| - del som avser bidragsfinansierad verksamhet | |
| - del som avser resultatandelar i dotterföretag och intresseföretag | . |
| - del som avser donationsmedel | . |
| Summa B efter justeringar | . |
| A i procent av B | . |

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Verksamhetsgren | Balanserad kapitalförändring (A) | Årets kapitalförändring (B) | Summa (A+B) |
| Grundläggandehögskoleutbildning | . | . | . |
| Grundutbildning enligt uppdrag i regleringsbrev | . | . | . |
| Uppdragsverksamhet | . | . | . |
| Forskning/forskarutbildning/konstnärligtutvecklingsarbete | . | . | . |
| Forskning och forskarutbildning | . | . | . |
| Uppdragsforskning | . | . | . |

11. Lunds universitet, Göteborgs universitet och Karolinska institutet, som har givits rätt enligt 12 § donationsförordningen (1998:140) att förvalta medel i aktier och andra värdepappersfonder, skall redovisa hur avkastningen har utvecklats i förhållande till marknadsindex.

12. Med undantag från bestämmelsen i 9 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag skall universitet och högskolor till Regeringskansliet (Utbildnings- och kulturdepartementet) senast den 22 februari varje år till regeringen inkomma med ett budgetunderlag. Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping skall inkomma med budgetunderlag till Regeringskansliet (Utbildnings- och kulturdepartementet) senast den 1 mars varje år. Regeringen avser vidare att för universitet och högskolor besluta om ytterligare undantag från förordningens bestämmelser genom att besluta om särskilda anvisningar avseende vilka uppgifter som skall redovisas i budgetunderlaget. Redovisningen av detta underlag skall inte ske elektroniskt via datasystemet Hermes.

13. Universitet och högskolor undantas från kravet på redovisning av väsentliga uppgifter enligt 2 kap. 4 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. För universitet och högskolor skall i stället uppgifter enligt bilaga 43.Universitet och högskolor skall dock i samband med upprättandet av noter till årsredovisningen särskilt beakta att specifikation bör ges till- låneram i Riksgäldskontoret uppdelad på beviljad låneram och utnyttjad låneram vid räkenskapsårets slut, och- beviljade och under året maximalt utnyttjade kontokrediter hos Riksgäldskontoret.

14. Universitets och högskolors delårsrapporter skall ha det innehåll som anges i 8 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.

15. Delårsrapporten skall avse ett lärosätes totala verksamhet uppdelad på verksamhetsgrenar.Verksamhetsgren Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

16. Universitet och högskolor har rätt att bedriva verksamhet och avräkna helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområden enligt bilaga 40.Med helårsstudenter avses antalet studenter som har påbörjat studier på en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 40.Om kursen sträcker sig över mer än ett budgetår, skall kursens poängtal fördelas på de aktuella budgetåren. Om kursen sträcker sig över mer än en termin, skall alla studenter som för första gången registrerats ingå i beräkningen men bara med studier under den första terminen. För varje termin krävs det att studenternas fortsatta deltagande i kursen bekräftas genom fortsatt registrering för att deras studier under denna period skall ingå i beräkningen.De studenter som har avbrutit studierna inom tre veckor efter påbörjad kurs och som under den tiden inte har blivit godkända på något prov skall inte ingå i beräkningen.Med helårsprestation avses antalet godkända poäng på en kurs eller delkurs dividerat med 40.

17. Anslagsbelastning för grundutbildningsanslagen i form av ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer samt ersättning för särskilda åtaganden m.m. skall redovisas i årsredovisningen enligt beslut som regeringen avser att fatta. Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer beräknas på grundval av redovisning i LADOK eller motsvarande. Eventuell skillnad mellan avräknade överföringar till räntekontot och den slutliga anslagsbelastningen redovisas som ett anslagssparande.Om lärosätet redovisar fler helårsprestationer än vad som kan ge rätt till ersättning inom takbeloppet, kan överskjutande helårsprestationer sparas till följande budgetår för att då berättiga till ersättning. Med undantag från 11 § anslagsförordningen (1996:1189) får universitet och högskolor efter 2005 överföra såväl helårsprestationer som outnyttjat takbelopp (anslagssparande) till ett värde av högst tio procent av takbeloppet till efterföljande budgetår utan regeringens särskilda medgivande.Regeringen fattade den 15 december 2005 beslut om ändring av regleringsbrevet för budgetåret 2005 avseende anslag till universitet och högskolor m.m. med anledning av den tilldelning av resurser som beslutats genom tilläggsbudget i budgetpropositionen för 2006. Utöver ordinarie månatlig utbetalning i december 2005 har Riksgäldskontoret den 2 januari 2006 engångsvis utbetalat de på tilläggsbudgeten anvisade anslagsmedlen. Regeringens avsikt har varit att medlen skulle utbetalas under 2005, men detta omöjliggjordes av tekniska skäl. Anslaget skall emellertid avräknas per den 31 december 2005.Ränteintäkter som erhållits på räntekonto och som hänför sig till anslagssparande för budgetåret 2006 skall senast den 15 mars 2007 betalas till Riksgäldskontoret. Ränteintäkter beräknas enligt den räntesats på räntekontot som gäller den 30 juni 2006 och på ett belopp som motsvarar halva anslagssparandet.

18. För flera lärosäten anges i detta regleringsbrev ett högsta antal helårsstudenter som får avräknas inom olika konstnärliga utbildningsområden. Det angivna högsta antalet helårsstudenter innebär även en övre gräns för antalet helårsprestationer som medges ersättning inom tilldelat takbelopp. Ett lärosäte kan inte avräkna helårsprestationer utöver det angivna antalet helårsstudenter inom nämnda konstnärliga utbildningsområden.Om ett lärosäte redovisar fler helårsstudenter eller helårsprestationer än det antal som högst kan ersättas inom ett konstnärligt utbildningsområde, får lärosätet avräkna överskjutande helårsstudenter och helårsprestationer mot utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, teknik eller naturvetenskap. Av fakturan skall framgå hur många helårsstudenter och helårsprestationer som på detta sätt avräknas mot ett annat utbildningsområde.

19. Universitet och högskolor skall senast den 3 mars, den 2 maj, den 15 augusti och den 25 oktober 2006 till regeringen lämna en prognos över beräknat utfall för budgetåren 2006, 2007 och 2008 på anslaget för grundläggande högskoleutbildning. Av redovisningen skall framgå en prognos över antalet helårsstudenter för respektive budgetår. I samband med prognosen skall även en kommentar om avvikelser lämnas i förhållande till den föregående inlämnade prognosen. Särskilda anvisningar för hur prognoser skall redovisas under 2006 framgår av bilaga 42.

20. Universitet och högskolor får köpa kurser av svenska statliga lärosäten eller enskilda utbildningsanordnare med relevant examenstillstånd (beställd utbildning). Sådana kurser skall av det säljande lärosätet inte klassificeras som uppdragsutbildning. Sådana kurser får endast omfatta studenter som antagits till utbildning hos det lärosäte som köper utbildningen och som finansieras med statliga anslag eller statsbidrag hos uppdragsgivaren. Om ett statligt lärosäte erhåller bidrag från en enskild utbildningsanordnare, skall inte åtta procent av det belopp som tagits emot under månaden inlevereras till Skatteverket enligt förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.

21. Följande regler gäller för beräkning av ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer.A. Ersättning erhålls för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer under budgetåret vilka ryms inom takbeloppet, inklusive utlandsförlagd utbildning som lärosätena ansvarar för samt för helårsprestationer som hänförs till december månad föregående budgetår och som ej redovisats för detta budgetår.B. Ersättning för helårsstudenter erhålls för studenter som gör studieuppehåll för att bedriva en del av sina studier på utbytesprogram vid utländskt universitet motsvarande högst 80 poäng. Studenterna skall före utlandsvistelsen ha fullgjort minst 40 poängs studier vid berört lärosäte.C. Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer erhålls inte för- kurser som anordnas på uppdrag av annan utbildningsanordnare,- uppdragsutbildning, och- tillgodoräknande av annan utbildning eller motsvarande kunskaper och färdigheter som godkänt resultat på en eller flera kurser, utöver vad som anges i punkt B ovan.

22. Följande ersättningsbelopp (kronor) skall tillämpas för budgetåret 2006.1 Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning.2 Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar, praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot tidigare år samt utbildning vid Grafiska institutet/Institutet för högre reklamutbildning vid Stockholms universitet.Verksamhetsgren Forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner

| | | |
| --- | --- | --- |
| Utbildningsområde | Ersättning per helårsstudent | Ersättning per helårsprestation |
| Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt | 17 776 | 17 509 |
| Naturvetenskapligt, tekniskt | 44 842 | 38 637 |
| Farmaceutiskt | 44 842 | 38 637 |
| Vård | 49 255 | 42 661 |
| Odontologiskt | 40 732 | 47 448 |
| Medicinskt | 55 041 | 66 950 |
| Undervisning 1 | 32 152 | 37 866 |
| Övrigt 2 | 37 207 | 30 224 |
| Design | 131 286 | 79 989 |
| Konst | 186 384 | 80 019 |
| Musik | 113 264 | 71 615 |
| Opera | 269 921 | 161 470 |
| Teater | 261 008 | 130 005 |
| Media | 266 358 | 213 364 |
| Dans | 183 567 | 101 431 |
| Idrott | 95 657 | 44 267 |

1. Universitet och högskolor får omfördela medel mellan anslagsposterna för respektive vetenskapsområde m.m. upp till ett belopp motsvarande tre procent av var och en av dessa poster. Medel under anslagsposten Ersättning för lokalhyror m.m. får fördelas fritt mellan vetenskapsområdena. Denna anslagspost inkluderar även ersättning för kostnader för lånefinansierade anläggningstillgångar.

2. Minst 75 procent av de medel som universitet och högskolor avsätter för studiefinansiering inom forsknings- och forskarutbildningsanslagen skall avse anställning som doktorand.Stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander får inte finansieras med medel från statsbudgeten. Med statsbudgeten avses såväl anslag för forskning och forskarutbildning som andra statliga medel som fördelas via en statlig myndighet.

## 4 Uppdrag

1.Högskolan på Gotland undantas under 2006 från kravet på att upprätta och till regeringen lämna en delårsrapport enligt 3 § andra stycket förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag.

Högskolan skall senast den 15 augusti 2006 till regeringen redovisa anslagsbelastningen per den 30 juni 2006 och prognoser för 2006, 2007 och 2008 för den grundläggande högskoleutbildningen m.m enligt särskilda anvisningar som regeringen beslutade om den 8 juni 2006, nr I:10.

Vidare skall högskolan senast den 10 augusti 2006 till regeringen inkomma med en redovisning av högskolans planerade utbildningsutbud med utgångspunkt från de ekonomiska ramar som högskolan har. Redovisningen skall innehålla vilka förändringar som planeras med avseende på bland annat högskolans utbud av kurser och program samt hur resurser omprioriteras för att uppnå det förslag som beskrivs.

2. Universitet och högskolor skall arbeta med miljöledningssystem enligt tidigare lämnade uppdrag. I miljöledningsarbetet ingår bl.a. att utarbeta en miljöpolicy, sätta upp egna mål, upprätta ett handlingsprogram, integrera miljöledningssystemet i den ordinarie verksamheten och redovisa miljöarbete. Redovisningen till regeringen skall ske med jämna intervaller och nästa fördjupade redovisning skall göras i en särskild skrivelse i samband med årsredovisningen för 2008.Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet, Kungl. Tekniska högskolan, Mälardalens högskola, Södertörns högskola och Kungl. Musikhögskolan i Stockholm ges i uppdrag att utarbeta anpassade riktlinjer för universitetens och högskolornas arbete med återrapportering av miljöledningsarbetet. Uppdraget skall samordnas och redovisas av Göteborgs universitet. För detta uppdrag bör en arbetsgrupp tillskapas med en representant från respektive lärosäte. I gruppen bör personer med ansvar för såväl miljöledningssystem som personer med ett övergripande planeringsansvar för lärosätena ingå. Vid utarbetande av riktlinjerna skall samråd ske med Naturvårdsverket. Förslag till riktlinjer och mallar skall lämnas som adekvat fångar och beskriver arbetet med miljöledningssystem i förhållande till lärosätenas verksamhet och förslag skall lämnas på jämförbara mål och nyckeltal. Dessa riktlinjer skall även förhålla sig till det övergripande målet enligt högskolelagen (1992:1434) att verka för hållbar utveckling. Utgångspunkten för arbetet med dessa riktlinjer är att en förenklad redovisning skall ske varje år samt en fördjupad redovisning med lämplig periodicitet.Uppdraget skall redovisas till Regeringskansliet (Utbildnings- och kulturdepartementet) senast den 1 juni 2007.

3. Universitet och högskolor skall i samband med att årsredovisningen och delårsrapporten redovisas till regeringen skicka en kopia av dessa redovisningar till Högskoleverket.

4. Uppsala universitet, Lunds universitet, Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet, Karolinska institutet, Kungl. Tekniska högskolan, Luleå tekniska universitet, Karlstads universitet, Mittuniversitetet, Blekinge tekniska högskola, Malmö högskola, Högskolan i Kalmar och Mälardalens högskola skall upprätta handlingsplaner för sitt arbete med kommersialisering av forskningsresultat och tekniköverföring i enlighet med vad som anförs i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80).Handlingsplanerna skall redovisas till Regeringskansliet (Utbildnings- och kulturdepartementet) senast den 19 juni 2006.

5. Universitet och högskolor skall under 2006 fastställa anvisningar för registrering av studenter till lärosätets utbildningar, både de som genomförs på campus och de som bedrivs som IT-stödd och annan distansutbildning. Information om dessa anvisningar skall spridas inom lärosätets organisation.

6. Universitet och högskolor samarbetar alltmer och eftersträvar arbetsfördelning för att främja kvaliteten i utbildning och forskning samt ett effektivt resursutnyttjande. Universitet och högskolor skall senast den 2 maj 2006 till Regeringskansliet (Utbildnings- och kulturdepartementet) redovisa de av högskoleledningarna beslutade samarbeten med andra lärosäten.

7. Uppsala universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet, Karlstads universitet, Växjö universitet, Örebro universitet, Mittuniversitetet, Malmö högskola, Högskolan i Kalmar och Lärarhögskolan i Stockholm skall under 2006 och 2007 anordna särskild lärarutbildning för arbetslösa akademiker enligt förordningen (2005:1235) om särskild utbildning för arbetslösa akademiker.Av årsredovisningen för 2006 skall framgå antalet nybörjare våren 2006 och hösten 2006 samt antalet helårsstudenter på utbildningen.

På regeringens vägnar

Lars Leijonborg

Eva Svensson

Kopia till

- Statsrådsberedningen, internrevisionen
- Finansdepartementet, budgetavdelningen
- Riksdagen, utbildningsutskottet
- Riksrevisionen
- Kammarkollegiet
- Riksgäldskontoret
- Svenska institutet
- Statliga universitet och högskolor inom Utbildnings-
- och kulturdepartementets ansvarsområde
- Myndigheten för Sveriges nätuniversitet
- Statens skolverk
- Internationella programkontoret för utbildningsområdet
- Chalmers tekniska högskola AB
- Stiftelsen Högskolan i Jönköping
- Handelshögskolan i Stockholm
- Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen
- Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska institut
- Ericastiftelsen
- Stiftelsen Stora Sköndal
- Ersta Diakonisällskap
- Stiftelsen Rödakorshemmet
- Sophiahemmet, Ideell förening
- Beckmans skola AB
- Evangeliska Frikyrkan
- Sveriges förenade studentkårer

På regeringens vägnar

Lars Leijonborg

Eva Svensson

Kopia till

- Statsrådsberedningen, internrevisionen
- Finansdepartementet, budgetavdelningen
- Riksdagen, utbildningsutskottet
- Riksrevisionen
- Kammarkollegiet
- Riksgäldskontoret
- Svenska institutet
- Statliga universitet och högskolor inom Utbildnings-
- och kulturdepartementets ansvarsområde
- Myndigheten för Sveriges nätuniversitet
- Statens skolverk
- Internationella programkontoret för utbildningsområdet
- Chalmers tekniska högskola AB
- Stiftelsen Högskolan i Jönköping
- Handelshögskolan i Stockholm
- Evangeliska Fosterlands-Stiftelsen
- Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska institut
- Ericastiftelsen
- Stiftelsen Stora Sköndal
- Ersta Diakonisällskap
- Stiftelsen Rödakorshemmet
- Sophiahemmet, Ideell förening
- Beckmans skola AB
- Evangeliska Frikyrkan
- Sveriges förenade studentkårer