Utbildningsdepartementet

Regeringsbeslut\
I:4

2007-05-16\
U2006/1187/UH,U2007/\
859, 2573, 3136, 1568 (delvis),3271/UH\
(delvis)\
Ekonomistyrningsverket\
Box 45316\
104 30 STOCKHOLM

# Regleringsbrev för budgetåret 2007 avseende universitet och högskolor m.m.

47 bilagor

Riksdagen har beslutat om universitet och högskolor m.m. verksamhet för budgetåret 2007 (prop. 2006/07:1, utg.omr. 16, bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54).

Regeringen beslutar att följande skall gälla under budgetåret 2007 för universitet och högskolor m.m. och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

Till beslutet har fogats 46 bilagor.

Av dessa är merparten bilagor riktade till respektive lärosäte. Övriga bilagor (bilagorna 40–46) utgör främst underlag i form av anvisningar för hur vissa redovisningar skall ske i samband med årsredovisning och prognoser. I följande text avser verksamhetsgrenen Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner från och med den 1 juli 2007 utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Från och med den 1 juli 2007 avser verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utbildningsarbete såväl forskarutbildning som utbildning på forskarnivå.

Bilaga 1. Uppsala universitet

Bilaga 2. Lunds universitet

Bilaga 3. Göteborgs universitet

Bilaga 4. Stockholms universitet

Bilaga 5. Umeå universitet

Bilaga 6. Linköpings universitet

Bilaga 7. Karolinska institutet

Bilaga 8. Kungl. Tekniska högskolan

Bilaga 9. Luleå tekniska universitet

Bilaga 10. Karlstads universitet

Bilaga 11. Växjö universitet

Bilaga 12. Örebro universitet

Bilaga 13. Mittuniversitetet

Bilaga 14. Blekinge tekniska högskola

Bilaga 15. Malmö högskola

Bilaga 16. Högskolan i Kalmar

Bilaga 17. Mälardalens högskola

Bilaga 18. Danshögskolan

Bilaga 19. Dramatiska institutet

Bilaga 20. Gymnastik- och idrottshögskolan

Bilaga 21. Högskolan i Borås

Bilaga 22. Högskolan Dalarna

Bilaga 23. Högskolan på Gotland

Bilaga 24. Högskolan i Gävle

Bilaga 25. Högskolan i Halmstad

Bilaga 26. Högskolan Kristianstad

Bilaga 27. Högskolan i Skövde

Bilaga 28. Högskolan Väst

Bilaga 29. Konstfack

Bilaga 30. Kungl. Konsthögskolan

Bilaga 31. Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

Bilaga 32. Lärarhögskolan i Stockholm

Bilaga 33. Operahögskolan i Stockholm

Bilaga 34. Södertörns högskola

Bilaga 35. Teaterhögskolan i Stockholm

Bilaga 36. Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m.

Bilaga 37. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.

Bilaga 38. Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor

Bilaga 39. Ersättningar för klinisk utbildning och forskning

Bilaga 40. Periodisering av återrapporteringskrav

Bilaga 41. Krysslista över tilldelade utbildningsområden

Bilaga 42. Anslagsposter för vetenskapsområden och konstnärligt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor med vetenskapsområde

Bilaga 43. Anvisningar för redovisning av prognoser under 2007

Bilaga 44. Anvisningar för redovisning av högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå i samband med årsredovisningen 2007.

Bilaga 45. Väsentliga uppgifter

Bilaga 46. Avgiftsbelagd verksamhet

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Utbildningspolitik | Högskoleverksamhet | Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner |
| Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m. |

## 1 Verksamhetsstyrning

## 1.1 Politikområde Utbildningspolitik

### Mål

Sverige skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa.

## 1.1.1 Verksamhetsområde Högskoleverksamhet

### Mål

Kvaliteten och den internationella konkurrenskraften skall öka inom högre utbildning och forskning. Den högre utbildningen skall svara mot studenternas efterfrågan och även mot arbetsmarknadens behov.

## 1.1.1.1 Verksamhetsgren Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

### Mål Kvalitet i verksamheten

Verksamheten vid universitet och högskolor skall hålla hög och internationellt konkurrenskraftig kvalitet.

### Mål Kvalitetsarbetet

Kvaliteten och den internationella konkurrenskraften i utbildning på grundnivå och avancerad nivå skall säkras och utvecklas.

Kvalitetsarbetet skall i största möjliga utsträckning bygga på av lärosätet uppsatta och uppföljningsbara mål.

Utvecklingen av den pedagogiska kompetensen vid lärosätet skall stödjas. Särskilt skall en ökning ske av andelen lärare med högskolepedagogisk utbildning. Likaså skall andelen lärare som har genomgått utbildning för handledare för utbildning på forskarnivå öka.

Återrapportering av målen Kvalitet i verksamheten respektive Kvalitetsarbetet

Universitet och högskolor skall redovisa vilka insatser som prioriterats högst i kvalitetsarbetet och hur dessa insatser bidrar till att höja kvaliteten.

Vidare skall av redovisningen framgå andelen och antalet lärare som under 2007 har genomgått högskolepedagogisk utbildning. Redovisningen skall ske sammantaget för verksamhetsgrenarna Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner och Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m.

Mål Internationalisering

Universitet och högskolor skall bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete i syfte att främja utbildningens kvalitet samt förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Lärosätena skall utveckla sin uppföljning av internationaliseringsarbetet. Rörligheten avseende lärare och studenter, särskilt inom lärarutbildningen, skall öka.

Återrapportering

Lärosätets mål för internationaliseringsarbetet skall redovisas. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen för 2009 redovisa hur internationaliseringsarbetet inom grundläggande högskoleutbildning respektive utbildning på grundnivå och avancerad nivå bedrivs och följs upp.

Redovisningen skall beskriva den internationella dimensionen i lärosätets utbildningar och hur lärosätet i sin verksamhet använder sig av mångfalden i det svenska samhället. Redovisningen skall även beskriva den internationella rörligheten avseende antalet kvinnor och män bland studenter, doktorander, lärare och annan personal, i synnerhet i förhållande till utbildningsprogram inom den Europeiska unionen. I samband med redovisningen av antalet utresande studenter skall särskilt antalet inom lärarutbildningen redovisas.

I redovisningen skall de förändringar som skett sedan rapporteringen i årsredovisningen för 2006 kommenteras. Redovisningen kan lämpligen ske sammantaget för båda verksamhetsgrenarna.

Mål Jämställdhet

Universitetens och högskolornas jämställdhetsarbete skall få ökat genomslag i verksamheten. Könsfördelningen inom olika områden och på olika nivåer beträffande såväl studenter som personal skall vara jämn. Genusperspektiv skall få ett ökat genomslag i utbildningen.

Återrapportering

Redovisningen avseende jämställdhet kan lämpligen ske sammantaget för båda verksamhetsgrenarna. Av årsredovisningen skall framgå vilka åtgärder som vidtagits för att få en jämnare könsfördelning och utfallet kommenteras beträffande

– utbildningar med ojämn könsfördelning, såsom lärar- och vårdutbildningar och tekniska utbildningar,

– områden i utbildning på forskarnivå med ojämn könsfördelning,

– rekrytering och befordran av lärare, och

– rekrytering av dekaner, prefekter, studierektorer eller motsvarande.

Vidare skall universitet och högskolor redovisa vilka kort- och långsiktiga resultat som jämställdhetsarbetet har lett till.

Lärosätena skall för perioden 2005–2008 ha fastställt mål för andelen personer av underrepresenterat kön bland nyrekryterade lärare inom samtliga lärarkategorier. Dessa mål och en redovisning av utfallet i förhållande till målen med kommentarer för vartdera åren inom perioden skall redovisas i årsredovisningen. Lärosätena skall även redogöra för vilka åtgärder som vidtagits eller planerats för att målen skall uppnås. Andelen kvinnor bland akademiska ledare såsom prefekter och dekaner skall redovisas och kommenteras.

Av årsredovisningen skall även framgå vilka åtgärder som lärosätet vidtagit för att genusperspektiv i större utsträckning skall beaktas i lärosätets utbildningar.

Mål Breddad rekrytering

Universitet och högskolor skall aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Information och vägledning om utbildningsvägar vid lärosätet och arbetsmarknaden för olika utbildningar skall förbättras.

Återrapportering

Universitet och högskolor har upprättat handlingsplaner med mätbara mål för att främja och bredda rekryteringen. I samband med årsredovisningen för 2008 skall resultat redovisas utifrån målen i handlingsplanerna avseende perioden 2006–2008. Redovisningen skall innehålla kommentarer och analyser av de åtgärder som vidtagits samt hur målen i handlingsplanerna för breddad rekrytering uppfyllts under perioden.

Lärosätena skall i samband med årsredovisningen för 2008 särskilt redovisa vilka insatser som gjorts för att bredda rekryteringen till de utbildningar där snedrekryteringen är störst. Av redovisningen skall också framgå hur lärosätena i syfte att bredda rekryteringen till högskolan samverkat med gymnasieskolor som har en låg andel elever som går vidare till högskolestudier. Vidare skall redovisas vilka insatser som gjorts för att förbättra informationen och vägledningen om utbildningsvägar vid lärosätet och arbetsmarknaden för olika utbildningar.

Övriga mål och återapporteringskrav

1. Universitet och högskolor skall vart fjärde år redovisa och kommentera nedan specificerade förändringar avseende

– strategiska förändringar i utbildningsutbudet,

– efterfrågan på lärosätets utbildningar, och

– avvägningen mellan kurser och program.

Den närmast förestående redovisningen skall lämnas i årsredovisningen för 2006. Nästa redovisning skall ske i årsredovisningen för 2010. Med anledning av de stora förändringar som äger rum i och med den nya utbildnings- och examensstrukturen som börjar tillämpas den 1 juli 2007 skall dock en delredovisning lämnas redan i årsredovisningen för 2008. Denna skall fokusera på avvägningen mellan kurser på grundnivå och avancerad nivå.

2. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen för 2007 redovisa hur bestämmelserna i högskoleförordningen (1993:100) om s.k. reell kompetens tillämpats. Från och med antagningen till höstterminen 2007 får lärosätena enligt 23 § förordningen (2006:1053) om ändring av högskoleförordningen (1993:100) bestämma vilka urvalsgrunder som skall användas för högst 20 procent av platserna på en utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. Lärosätena skall i samband med årsredovisningen för 2008 redovisa i vilken utsträckning lärosätena har använt urvalsgrunden och hur urvalsgrunden tillämpats. Lärosätena skall kommentera redovisningen.

3. Universitet och högskolor skall i samband med årsredovisningen för 2007 redovisa planering för 2008 avseende internationell rekrytering av studenter. Vidare skall lärosätena uppskatta andel och antal studenter som under 2006 och 2007 har antagits inom utbytesprogram och som s.k. free movers från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-området).

4. Lärosäten som bedriver lärarutbildning skall efter hörande av Högskoleverket och Statens skolverk planera och budgetera för dimensioneringen av olika ämneskombinationer, inriktningar och specialiseringar. Dimensioneringen skall svara mot studenternas efterfrågan och även mot arbetsmarknadens behov. Åtgärder för att vägleda studenterna i detta val skall redovisas i årsredovisningen för 2007.

De lärosäten som bedriver lärarutbildning skall medverka i regionala utvecklingscentrum. Dessa centrum skall främja bl.a. utveckling av lärarutbildningen och kompetensutveckling av lärare. Av årsredovisningen skall framgå antalet och inriktningen av samverkansprojekt och samverkansaktiviteter vid de regionala utvecklingscentrumen.

5. Lärosäten som bedriver lärarutbildning skall åtgärda kvalitetsbrister i utbildningen som framkommit i Högskoleverkets utvärderingar av lärarutbildningen. Särskilt skall frågor kring examinationen uppmärksammas. Vilka åtgärder som vidtagits samt vilka ytterligare åtgärder som planeras skall redovisas till Regeringskansliet senast den 13 juni 2007.

6. Lärosätena skall erbjuda uppdragsutbildning enligt bestämmelserna i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor.

Av årsredovisningen för 2007 skall framgå de totala intäkterna av all uppdragsutbildning, såväl poänggivande som icke poänggivande utbildning, och antalet helårsstudenter i poänggivande uppdragsutbildning.

## 1.1.1.2 Verksamhetsgren Forskning och forskarutbildning med stödfunktioner eller konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner m.m.

### Mål Kvalitet i verksamheten

Verksamheten vid universitet och högskolor skall hålla hög och internationellt konkurrenskraftig kvalitet.

### Mål Kvalitetsarbetet

Kvaliteten och den internationella konkurrenskraften i utbildning på forskarnivå, forskning och konstnärligt utvecklingsarbete skall säkras och utvecklas.

Kvalitetsarbetet skall i största möjliga utsträckning bygga på av lärosätet uppsatta och uppföljningsbara mål.

Utvecklingen av den pedagogiska kompetensen vid lärosätet skall stödjas. Särskilt skall en ökning ske av andelen lärare med högskolepedagogisk utbildning. Likaså skall andelen lärare som har genomgått utbildning för handledare för utbildning på forskarnivå öka.

Återrapportering av målen Kvalitet i verksamheten respektive Kvalitetsarbetet

Universitet och högskolor skall redovisa vilka insatser som prioriterats högst i kvalitetsarbetet och hur dessa insatser bidrar till att höja kvaliteten.

Vidare skall av redovisningen framgå andelen och antalet lärare som under 2007 har genomgått högskolepedagogisk utbildning och antalet lärare som deltagit i utbildning för handledare för utbildning på forskarnivå. Redovisningen skall ske sammantaget för båda verksamhetsgrenarna.

I årsredovisningen skall en redovisning ges av lärosätets publicering i internationellt erkända tidskrifter eller andra publiceringsformer med s.k. referee-system. Redovisningen skall göras per vetenskapsområde med jämförelsedata för åren under perioden 2004–2007. Redovisningen skall kompletteras med lärosätets analyser, kommentarer och åtgärder med anledning av utvecklingen jämfört med den redovisning som rapporterades till regeringen i årsredovisningen för 2003. Lärosätena skall på motsvarande sätt redovisa till Regeringskansliet påföljande fyraårsperiod i samband med årsredovisningen för 2011.

Mål Internationalisering

Universitet och högskolor skall bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete i syfte att främja utbildningens kvalitet samt förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Lärosätena skall utveckla sin uppföljning av internationaliseringsarbetet. Rörligheten avseende lärare och studenter skall öka.

Återrapportering

Lärosätets mål för internationaliseringsarbetet skall redovisas. Universitet och högskolor skall i årsredovisningen för 2009 redovisa hur internationaliseringsarbetet på forskarnivå bedrivs och följs upp.

Redovisningen skall beskriva den internationella dimensionen i lärosätets utbildningar och hur lärosätet i sin verksamhet använder sig av mångfalden i det svenska samhället. Redovisningen skall även beskriva den internationella rörligheten avseende antalet kvinnor och män bland studenter, doktorander, lärare och annan personal, i synnerhet i förhållande till utbildningsprogram inom den Europeiska unionen. I samband med redovisningen av antalet utresande studenter skall särskilt antalet inom lärarutbildningen redovisas.

I redovisningen skall de förändringar som skett sedan rapporteringen i årsredovisningen för 2006 kommenteras. Redovisningen kan lämpligen ske sammantaget för båda verksamhetsgrenarna.

Mål Jämställdhet

Universitetens och högskolornas jämställdhetsarbete skall få ökat genomslag i verksamheten. Könsfördelningen inom olika områden och på olika nivåer beträffande såväl studenter som personal skall vara jämn. Genusperspektiv skall få ett ökat genomslag i utbildningen.

Återrapportering

Redovisningen avseende jämställdhet skall ske sammantaget för båda verksamhetsgrenarna. Av årsredovisningen skall framgå vilka åtgärder som vidtagits för att få en jämnare könsfördelning och utfallet kommenteras beträffande

– utbildningar med ojämn könsfördelning, såsom lärar- och vårdutbildningar och tekniska utbildningar,

– områden i utbildning på forskarnivå med ojämn könsfördelning,

– rekrytering och befordran av lärare, och

– rekrytering av dekaner, prefekter, studierektorer eller motsvarande.

Vidare skall universitet och högskolor redovisa vilka kort- och långsiktiga resultat som jämställdhetsarbetet har lett till.

Lärosätena skall för perioden 2005–2008 ha fastställt mål för andelen personer av underrepresenterat kön bland nyrekryterade lärare inom samtliga lärarkategorier. Dessa mål och en redovisning av utfallet i förhållande till målen med kommentarer för vartdera åren inom perioden skall redovisas i årsredovisningen. Lärosätena skall även redogöra för vilka åtgärder som vidtagits eller planerats för att målen skall uppnås. Andelen kvinnor bland akademiska ledare såsom prefekter och dekaner skall redovisas och kommenteras.

Av årsredovisningen skall även framgå vilka åtgärder som lärosätet vidtagit för att genusperspektiv i större utsträckning skall beaktas i lärosätets utbildningar.

Mål Rekrytering till forskarnivå

Universitet och högskolor skall bredda rekryteringen till utbildning på forskarnivå i högskolan. Utbildningen skall förbereda för en karriär såväl inom som utanför högskolan.

Återrapportering

Av årsredovisningen skall framgå vilka särskilda åtgärder som lärosätet vidtagit för att nå målet.

Övriga mål och återapporteringskrav

1. Av årsredovisningen för 2007 skall framgå vilka åtgärder som vidtagits för att med bibehållen kvalitet öka effektiviteten i utbildningen på forskarnivå. En beskrivning av genomströmningen i utbildning på forskarnivå skall göras genom en redovisning av den genomsnittliga studietiden för licentiat- respektive doktorsexamen 2006.

Av årsredovisningen skall även framgå antalet personer som under 2007 har påbörjat utbildning på forskarnivå och av dessa antalet personer som har antagits till studier för licentiatexamen. Eventuellt större förändringar skall särskilt kommenteras.

Samtliga uppgifter skall redovisas fördelade på vetenskapsområden och kön.

De lärosäten som har fått särskilda mål för antalet examina inom utbildning på forskarnivå skall lämna följande redovisning i årsredovisningen. Det skall framgå dels utfallet av antalet examina för 2005, 2006 och 2007, dels inom parantes en prognos av antalet examina som beräknas för hela fyraårsperioden 2005–2008.

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vetenskapsområde | Antal doktorsexamina som inte har föregåtts av licentiatexamen1 | Antal doktorsexamina som har föregåtts av licentiatexamen1 | Antal licentiatexamina1 | Antal examina i utbildning på forskarnivå, omräknade enligt fotnot2 |
| Humanistisk-samhällsvetenskapligt Prognos för perioden 2005–2008 | | | | |
| Utfall 2005 | | | | |
| Utfall 2006 | | | | |
| Utfall 2007 | | | | |
| Medicinskt Prognos för perioden 2005–2008 | | | | |
| Utfall 2005 | | | | |
| Utfall 2006 | | | | |
| Utfall 2007 | | | | |
| Naturvetenskapligt Prognos för perioden 2005–2008 | | | | |
| Utfall 2005 | | | | |
| Utfall 2006 | | | | |
| Utfall 2007 | | | | |
| Tekniskt Prognos för perioden 2005–2008 | | | | |
| Utfall 2005 | | | | |
| Utfall 2006 | | | | |
| Utfall 2007 | | | | |

1 Antal examina, utan omräkning.

2 Doktorsexamen räknas som en examen, om den inte föregås av licentiatexamen. Doktorsexamen som föregåtts av en licentiatexamen samt licentiatexamen räknas som en halv examen.

2. Universitet och högskolor som anordnar lärarutbildning skall i årsredovisningen redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att stärka utbildningsvetenskaplig forskning och utbildning på forskarnivå med denna inriktning samt omfattningen av dessa åtgärder.

## 2 Övriga mål och återrapporteringskrav

Ekonomisk redovisning

Gemensam redovisning för verksamhetsgrenarna

01. Universitet och högskolor medges undantag från bestämmelsen om avräkning i anslagsförordningen (1996:1189). Avräkning mot anslag och anslagsposter för medel som utbetalas till lärosätenas räntekonton i Riksgäldskontoret skall ske i samband med de månatliga utbetalningarna till respektive lärosätes räntekonto i Riksgäldskontoret.

02. Universitet och högskolor medges under 2007 undantag från bestämmelsen enligt 1 kap. 3 § och 8 kap. förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag om att universitet och högskolor skall upprätta och till regeringen lämna en delårsrapport för 2007. Undantaget avser endast räkenskapsåret 2007 och ett eventuellt fortsatt undantag för 2008 kommer att avgöras senare under 2007.

03. Universitet och högskolor medges under 2007 undantag från bestämmelsen enligt 6 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag om att universitet och högskolor i årsredovisningen skall upprätta och till regeringen lämna en finansieringsanalys. Undantaget avser endast räkenskapsåren 2006 och 2007 och ett eventuellt fortsatt undantag för 2008 kommer att avgöras senare under 2007.

04. Universitet och högskolor medges undantag från bestämmelsen i 9 kap. 3 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Regeringen avser att besluta om särskilda anvisningar avseende vilka uppgifter som skall redovisas i budgetunderlaget. Universitet och högskolor skall till Regeringskansliet senast den 22 februari inkomma med ett budgetunderlag. Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping skall inkomma med budgetunderlag till Regeringskansliet senast den 1 mars varje år. Budgetunderlaget skall redovisas enligt särskilda anvisningar och inte elektroniskt via Hermes.

05. Universitet och högskolor medges undantag från bestämmelsen om att årsredovisningen skall innehålla redovisning av väsentliga uppgifter enligt 2 kap. 4 § andra stycket förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Universitet och högskolor skall i stället lämna uppgifter enligt bilaga 45.Universitet och högskolor skall i samband med upprättandet av noter till årsredovisningen särskilt beakta att specifikation ges av– låneram i Riksgäldskontoret uppdelad på beviljad låneram och utnyttjad låneram vid räkenskapsårets slut, och– beviljade och under året maximalt utnyttjade kontokrediter hos Riksgäldskontoret.

06. För Luleå tekniska universitet, Karlstads universitet, Växjö universitet, Örebro universitet, Mittuniversitetet, Malmö högskola och Mälardalens högskola skall bestämmelserna i internrevisionsförordningen (2006:1228) tillämpas med undantag från 2 § förordningen under 2007. Från och med 2008 skall även de ovan uppräknade lärosätena omfattas av 2 § förordningen.

07. Ersättning för kopiering inom högskoleområdet budgetåret 2007 skall enligt avtal mellan staten och vissa organisationer som är medlemmar i Bonus Presskopia ek. för. efter fakturering utbetalas till Bonus Presskopia. Ersättningen beräknas på antalet helårsstudenter budgetåret 2006 enligt uppgifter från Högskoleverket.

08. Universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med statligt bidrag till utbildning och tillstånd att utfärda examina kan hos Stockholms universitet ansöka om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionshinder för de kostnader som överstiger 0,3 procent på anslaget för grundutbildning. Dessa kostnader kan efter ansökan delvis täckas av de medel som disponeras av Stockholms universitet som särskilt åtagande under anslaget 25:23 Stockholms universitet: Grundutbildning.

09. Universitet och högskolor får, enligt riksdagens beslut med anledning av propositionen Personskadeskydd för studenter (prop. 1999/2000:5, bet. 1999/2000:UbU1, rskr. 1999/2000:94), belasta anslagen för grundutbildning, forskning och forskarutbildning samt anslaget för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor med kostnader för personskadeförsäkringar för registrerade studenter som Kammarkollegiet ansvarar för. Kostnaderna får högst uppgå till 24 kronor per helårsstudent.

10. Universitet och högskolor får disponera inkomster som erhålls i form av avgifter och bidrag i den egna verksamheten. Inkomsterna skall tillföras lärosätets räntekonto. Sådana inkomster kan avse– bidrag från såväl statliga som icke-statliga finansiärer, inklusive medel från EU, FN eller Nordiska ministerrådet,– avkastning från donationer, eller– avgifter för verksamhet, som redovisas i bilaga 46, för vilken lärosätet som motprestation tillhandahåller uppdragsgivaren tjänster eller varor. Avgifternas storlek bestäms av lärosätet förutom avgifter enligt 15 § avgiftsförordningen (1992:191) och avgifter för högskoleprovet.Samtliga kostnader för den verksamhet som finansieras på annat sätt än via anslagsmedel skall inklusive verksamhetens andel av gemensamma kostnader täckas av dessa medel (full kostnadstäckning). En lägsta nivå för påslag avseende indirekta kostnader skall för lärosätet vara minst 18 procent av forskningsprojektens direkta kostnader exklusive lokalkostnader. Undantagna från kravet på full kostnadstäckning är endast EU-finansiärer och andra överstatliga organ där Sverige godkänt avtal med sådana undantag.Universitet och högskolor får ta ut och disponera avgifter för verksamheter enligt bilaga 46.

11. Denavgiftsbelagda verksamheten skall särredovisasi årsredovisningen. För avgiftsbelagd verksamhet gäller 23 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188). Enligt denna bestämmelse skall en myndighet, om det ackumulerade överskottet uppgår till mer än tio procent av den avgiftsbelagda verksamhetens omsättning under räkenskapsåret, till regeringen lämna förslag till hur detta överskott skall disponeras. Av förordningen framgår vidare att om det i stället uppkommit ett underskott i den avgiftsbelagda verksamheten och detta inte täcks av ett balanserat överskott från tidigare räkenskapsår, så skall myndigheten lämna förslag till regeringen om hur underskottet skall täckas.I detta regeringsbeslut framgår i den för respektive lärosäte upprättade bilagan budget för den avgiftsbelagda verksamheten. Redovisningen av avgiftsbelagd verksamhet skall följa den indelning och den struktur som framgår av tabell 2.3 i en särskild bilaga för respektive lärosäte.

12. Av årsredovisningen skall framgå intäkter och kostnader fördelade på verksamhetsgrenarna samt kommentarer till redovisningen.Intäkterna skall redovisas på verksamhetsgrenarna fördelade på anslag, avgifter, bidrag och finansiella intäkter. Lunds universitet, Göteborgs universitet och Karolinska institutet skall för respektive verksamhetsgren, i de fall det ekonomiska resultatet har sin grund i donationsmedelsförvaltningen, redovisa den påverkan detta medför för verksamhetsgrenen.Kostnaderna fördelade på verksamhetsgrenarna skall redovisas dels fördelade på personal, lokaler, övrig drift, finansiella kostnader som räntor och avskrivningar, dels för verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning uppdelade på vetenskapsområden.För verksamhetsgrenen Grundläggande högskoleutbildning skall en uppdelning göras på utbildning enligt uppdrag i regleringsbrev och uppdragsverksamhet. För verksamhetsgrenen Forskning och forskarutbildning eller konstnärligt utvecklingsarbete skall en uppdelning göras på forskning och uppdragsforskning.

13. Statliga universitet och högskolor skall balansera räkenskapsårets resultat i ny räkning. Samtliga lärosäten skall redovisa myndighetskapital och kapitalförändring enligt tabellerna 1 och 2. Under förutsättning att det ackumulerade överskottet i verksamheten överstiger tio procent av verksamhetens totala kostnader under det senast redovisade räkenskapsåret skall av redovisningen framgå hur hela det ackumulerade överskottet skall användas. Vidare skall en förklaring ges av hur överskottet uppstått. Ett underskott i verksamheten för budgetåret enligt resultaträkningen skall förklaras och kommenteras med avseende på såväl hur det har uppstått som hur det skall täckas. När underskott inte kan täckas med för ändamålet balanserat överskott skall förslag till åtgärder lämnas. Förslagen skall redovisas i årsredovisningen tillsammans med beräkningsunderlaget i enlighet med tabell 1 Myndighetskapital. Vidare skall samtliga universitet och högskolor redovisa kapitalförändring (balanserad och enligt resultaträkningen) per verksamhetsgren enligt tabell 2.Tabell 1 Myndighetskapital

| | |
| --- | --- |
| Redovisning av myndighetskapital m.m. | Belopp |
| A. Ackumulerat över- eller underskott (årets och balanserad kapitalförändring) | |
| B. Årets totala kostnader | |
| A i procent av B | |

Tabell 2 Kapitalförändring per verksamhetsgren

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Verksamhetsgren | Balanserad kapitalförändring (A) | Årets kapitalförändring (B) | Summa (A+B) |
| Grundläggande högskoleutbildning | | | |
| Grundutbildning respektive utbildning på grundnivå och avancerad nivå enligt uppdrag i regleringsbrev | | | |
| Uppdragsverksamhet | | | |
| Forskning/forskarutbildning/konstnärligt utvecklingsarbete | | | |
| Forskarutbildning respektive utbildning på forskarnivå och forskning | | | |
| Uppdragsforskning | | | |
| Summa | | | |

14. Lunds universitet, Göteborgs universitet och Karolinska institutet, som har givits rätt att enligt 12 § donationsförordningen (1998:140) förvalta medel i aktier och andra värdepappersfonder, skall redovisa hur avkastningen har utvecklats i förhållande till marknadsindex.Verksamhetsgren Grundläggande högskoleutbildning med stödfunktioner

15. Universitet och högskolor har rätt att bedriva verksamhet och avräkna helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningsområdena enligt bilaga 40.För kurser eller del av kurser vars omfattning angetts i poäng enligt högskoleförordningen (1993:100) i dess lydelse före den 1 januari 2007 skall helårsstudenter beräknas som antalet studenter som påbörjat studier på kursen multiplicerat med kursens poängtal dividerat med 40.För kurser eller del av kurser vars omfattning angetts i högskolepoäng enligt förordning (2006:1053) om ändring av högskoleförordningen (1993:100) skall helårsstudenter beräknas som antalet studenter som påbörjat studier på kursen multiplicerat med kursens poängtal angivet i högskolepoäng dividerat med 60.Om kursen sträcker sig över mer än ett budgetår, skall antal poäng respektive högskolepoäng på kursen fördelas på de båda budgetåren. Om kursen sträcker sig över mer än en termin, skall alla studenter som för första gången registrerats ingå i beräkningen men bara med studier under den första terminen. För varje termin krävs det att studenternas fortsatta deltagande i kursen bekräftas genom fortsatt registrering för att deras studier under denna period skall ingå i beräkningen.De studenter som har avbrutit studierna inom tre veckor efter påbörjad kurs och som under den tiden inte har blivit godkända på något prov skall inte ingå i beräkningen.För kurser eller del av kurser vars omfattning angetts i poäng enligt högskoleförordningen (1993:100) i nuvarande lydelse skall helårsprestationer beräknas som antalet godkända poäng på kursen eller delkursen dividerat med 40.För kurser eller del av kurser vars omfattning angetts i högskolepoäng enligt förordning (2006:1053) om ändring av högskoleförordningen (1993:100) skall helårsprestationer beräknas som antalet godkända högskolepoäng på kursen eller delkursen dividerat med 60.

16. Belastning på anslag för grundutbildning per den 31 december 2007 i form av ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer samt ersättning för särskilda åtaganden m.m. skall redovisas i årsredovisningen enligt bilaga 44. Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer beräknas på grundval av redovisning i LADOK eller motsvarande. Vid beräkning av ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer skall lärosätet för verksamhet genomförd under 2007 använda de ersättningsbelopp som anges i tabellen nedan avseende ersättningsbelopp (kronor) som skall tillämpas för budgetåret 2007 (p. 7). För eventuella prestationer som genomförts föregående år i december och som inte tidigare ersatts av regeringen skall i stället ersättningen beräknas utifrån de belopp som tillämpades föregående budgetår.Eventuell skillnad mellan avräknade överföringar till räntekontot och den slutliga anslagsbelastningen redovisas som ett anslagssparande. Av de avtal som staten har slutit med Stiftelsen Chalmers tekniska högskola för Chalmers tekniska högskola AB och Stiftelsen Högskolan i Jönköping följer att verksamheten vid dessa högskolor skall redovisas på motsvarande sätt som gäller för statliga universitet och högskolor.

En sammanställning av belastningen på anslaget för grundutbildning skall redovisas enligt bilaga 44. Högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå skall beräknas enligt anvisningarna i tabell 2 och 3. Vid beräkning av intäkterna enligt tabell 2 skall utgångspunkten vara det faktiska utfallet av antalet helårsstudenter och helårsprestationer. Vid beräkning av intäkter avseende helårsstudenter och helårsprestationer på kurser som registrerats av lärosätet hos Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning, skall utgångspunkten vara de ordinarie ersättningsnivåerna som gäller inom takbeloppet. Om lärosätet redovisar fler helårsprestationer än vad som kan ge rätt till ersättning inom takbeloppet, kan överskjutande helårsprestationer sparas till följande budgetår för att då berättiga till ersättning. För ett lärosäte avses med ett anslagssparande de anslagsmedel som vid budgetårets slut inte utnyttjats av ett ramanslag sedan en eventuell indragning av anslagsbelopp räknats bort. Med undantag från 11 § anslagsförordningen (1996:1189) får universitet och högskolor efter 2006 överföra såväl helårsprestationer som outnyttjat takbelopp (anslagssparande) till ett värde av högst tio procent av takbeloppet till efterföljande budgetår utan regeringens särskilda medgivande.

För universitet och högskolor som tilldelats anslagsbelopp som inte får föras över till följande budgetår skall, om medlen tillgodoförts myndighetens räntekonto, betala tillbaka skillnaden mellan det mottagna beloppet och det belopp som avräknats mot anslaget. Mellanskillnaden och räntan på det beloppet fram till dagen för återbetalning, skall betalas till statsverkets checkräkning snarast efter budgetårets utgång, dock senast när myndigheten upprättat årsredovisning. Ett anslagssparande får föras över till följande budgetår, om inte regeringen beslutar annat.

3. För flera lärosäten anges i detta regleringsbrev ett högsta antal helårsstudenter som får avräknas inom olika konstnärliga utbildningsområden. Det angivna högsta antalet helårsstudenter innebär även en övre gräns för antalet helårsprestationer som medges ersättning inom tilldelat takbelopp. Ett lärosäte kan inte avräkna helårsprestationer utöver det angivna antalet helårsstudenter inom nämnda konstnärliga utbildningsområden.Om ett lärosäte redovisar fler helårsstudenter eller helårsprestationer än det antal som högst kan ersättas inom ett konstnärligt utbildningsområde, får lärosätet avräkna överskjutande helårsstudenter och helårsprestationer mot utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, teknik eller naturvetenskap. Av fakturan skall framgå hur många helårsstudenter och helårsprestationer som på detta sätt avräknas mot ett annat utbildningsområde.

4. En prognos över beräknat utfall för perioden 2007–2010 skall lämnas till Regeringskansliet för anslaget till grundutbildning senast den 1 mars, den 2 maj, den 2 augusti och den 25 oktober 2007. Av redovisningen skall även framgå en prognos över antalet helårsstudenter för respektive budgetår.I prognosen som lämnas i mars skall samtliga lärosäten kort redogöra för de antaganden som ligger till grund för prognosen. I de prognoser som kommer senare under året skall lärosätet särskilt kommentera eventuella avvikelser jämfört med den föregående inlämnade prognosen. Särskilda anvisningar för redovisning av prognoser under 2007 framgår av bilaga 43. Dessa redovisningar skall redovisas enligt särskilda anvisningar och inte elektroniskt via Hermes.

5. Universitet och högskolor får köpa kurser av svenska statliga lärosäten eller enskilda utbildningsanordnare med relevant examenstillstånd (beställd utbildning). Sådana kurser skall av det säljande lärosätet inte klassificeras som uppdragsutbildning. Sådana kurser får endast omfatta studenter som antagits till utbildning hos det lärosäte som köper utbildningen och som finansieras med statliga anslag eller statsbidrag hos uppdragsgivaren. Om ett statligt lärosäte erhåller medel från en enskild utbildningsanordnare, skall inte åtta procent av det belopp som tagits emot under månaden inlevereras till Skatteverket enligt förordningen (2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.

6. Följande regler gäller för beräkning av ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer.A. Ersättning erhålls för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer under budgetåret vilka ryms inom takbeloppet, inklusive utlandsförlagd utbildning som lärosätena ansvarar för samt för helårsprestationer som hänförs till december månad föregående budgetår och som inte redovisats för detta budgetår.B. Ersättning för helårsstudenter erhålls för studenter som gör studieuppehåll för att bedriva en del av sina studier på utbytesprogram vid utländskt universitet motsvarande högst 80 poäng/120 högskolepoäng. Studenterna skall före utlandsvistelsen ha fullgjort minst 40 poängs/60 högskolepoängs studier vid berört lärosäte.C. Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer erhålls inte för– kurser som anordnas på uppdrag av annan utbildningsanordnare,– uppdragsutbildning, och– tillgodoräknande av annan utbildning eller motsvarande kunskaper och färdigheter som godkänt resultat på en eller flera kurser, utöver vad som anges i punkt B ovan.

7. Följande ersättningsbelopp (kronor) skall tillämpas för budgetåret 2007.\
   1 Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning.2 Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar, praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot tidigare år samt utbildning vid Grafiska institutet/Institutet för högre reklamutbildning vid Stockholms universitet.

| | | |
| --- | --- | --- |
| Utbildningsområde | Ersättning per helårsstudent | Ersättning per helårsprestation |
| Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt | 19 043 | 17 847 |
| Naturvetenskapligt, tekniskt | 45 708 | 39 384 |
| Farmaceutiskt | 45 708 | 39 384 |
| Vård | 49 649 | 43 002 |
| Odontologiskt | 41 058 | 47 828 |
| Medicinskt | 55 481 | 67 486 |
| Undervisning1 | 32 409 | 38 169 |
| Övrigt2 | 37 505 | 30 466 |
| Design | 132 337 | 80 629 |
| Konst | 187 875 | 80 659 |
| Musik | 114 170 | 72 188 |
| Opera | 272 081 | 162 762 |
| Teater | 263 097 | 131 045 |
| Media | 268 489 | 215 071 |
| Dans | 185 036 | 102 243 |
| Idrott | 96 422 | 44 621 |

Verksamhetsgren Forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete med stödfunktioner

1. Universitet och högskolor får omfördela medel mellan anslagsposterna för respektive vetenskapsområde m.m. upp till ett belopp motsvarande tre procent av var och en av dessa poster. Medel under anslagsposten Ersättning för lokalhyror m.m. får fördelas fritt mellan vetenskapsområdena. Denna anslagspost inkluderar även ersättning för kostnader för lånefinansierade anläggningstillgångar.

2. Minst 75 procent av de medel som universitet och högskolor avsätter för studiefinansiering på anslaget för forskning och forskarutbildning skall avse anställning som doktorand.Stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander får inte finansieras med medel från statsbudgeten. Med statsbudgeten avses såväl anslag för forskning och forskarutbildning som andra statliga medel som fördelas via en statlig myndighet.

## 4 Uppdrag

1. Av årsredovisningen för 2007 skall framgå lärosätets samverkan med det omgivande samhället inom utbildning och forskning. Nästa periodiserade redovisning till Regeringskansliet skall ske om fyra år i samband med årsredovisningen för 2011.Av årsredovisningen skall vidare framgå– vilken utveckling som skett efter redovisningen som rapporterades till regeringen för 2003,– hur samverkan med det omgivande samhället påverkar lärosätets verksamhet,– hur universitet och högskolor utformat sina utbildningar i samverkan med arbetslivet för att tillgodose såväl studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov,– metoder för samarbete med det omgivande samhället avseende utbildning och forskning,– hur lärosätena informerar om sin verksamhet, och– hur lärosätets samverkansaktiviteter följs upp och utvärderas.Universitet och högskolor bör utifrån lärosätets särskilda ansvars- och kompetensområden bidra till genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 och dess prioriteringar. Lärosätena skall samverka med den aktör som har det regionala utvecklingsansvaret i länet. Av redovisningen skall kortfattat framgå på vilket sätt lärosätet bidragit till genomförandet av strategin.

2. Av årsredovisningen skall framgå av styrelsen beslutade samarbeten med andra universitet och högskolor i syfte att uppnå ökad profilering och arbetsfördelning. Vidare skall av redovisningen framgå omfattningen på samarbetena och konsekvenser för såväl studenter som lärare.

3. Universitet och högskolor skall arbeta med miljöledningssystem enligt tidigare lämnade uppdrag. I miljöledningsarbetet ingår bl.a. att utarbeta en miljöpolicy, sätta upp egna mål, upprätta ett handlingsprogram, integrera miljöledningssystemet i den ordinarie verksamheten och redovisa miljöarbete. Redovisningen till regeringen skall ske med jämna intervaller och nästa fördjupade redovisning skall göras i en särskild skrivelse i samband med årsredovisningen för 2008.Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet, Kungl. Tekniska högskolan, Mälardalens högskola, Södertörns högskola och Kungl. Musikhögskolan i Stockholm ges i uppdrag att utarbeta anpassade riktlinjer för universitetens och högskolornas arbete med återrapportering av miljöledningsarbetet. Uppdraget skall samordnas och redovisas av Göteborgs universitet.För detta uppdrag bör en arbetsgrupp tillskapas med en representant från respektive lärosäte. I gruppen bör såväl personer med ansvar för miljöledningssystem som personer med ett övergripande planeringsansvar för lärosätena ingå. Vid utarbetande av riktlinjerna skall samråd ske med Naturvårdsverket. Förslag till riktlinjer och mallar skall lämnas som adekvat fångar och beskriver arbetet med miljöledningssystem i förhållande till lärosätenas verksamhet och förslag skall lämnas på jämförbara mål och nyckeltal. Dessa riktlinjer skall även förhålla sig till det övergripande målet enligt högskolelagen (1992:1434) att verka för hållbar utveckling. Utgångspunkten för arbetet med dessa riktlinjer är att en förenklad redovisning skall ske varje år samt en fördjupad redovisning med lämplig periodicitet.Uppdraget skall redovisas till Regeringskansliet senast den 1 juni 2007.

4. Universitet och högskolor skall i samband med att årsredovisningen redovisas till regeringen skicka en kopia av denna till Högskoleverket.

På regeringens vägnar

Lars Leijonborg

Eva Svensson

Kopia till

- Internrevisionen, SB
- Finansdepartementet, budgetavdelningen
- Riksdagen, Utbildningsutskottet
- Riksrevisionen
- Ekonomistyrningsverket
- Kammarkollegiet
- Riksgäldskontoret
- Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning
- Statliga universitet och högskolor inom Utbildningsdepartementets ansvarsområde
- Statens skolverk
- Beckmans skola AB
- Chalmers tekniska högskola AB
- Stiftelsen Högskolan i Jönköping
- Ericastiftelsen
- Ersta Sköndal högskola AB
- Evangeliska Frikyrkan
- Handelshögskolan i Stockholm
- Teologiska Högskolan, Stockholm
- Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska institut
- Stiftelsen Rödakorshemmet
- Sophiahemmet, Ideell förening
- Sveriges förenade studentkårer

På regeringens vägnar

Lars Leijonborg

Eva Svensson

Kopia till

- Internrevisionen, SB
- Finansdepartementet, budgetavdelningen
- Riksdagen, Utbildningsutskottet
- Riksrevisionen
- Ekonomistyrningsverket
- Kammarkollegiet
- Riksgäldskontoret
- Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning
- Statliga universitet och högskolor inom Utbildningsdepartementets ansvarsområde
- Statens skolverk
- Beckmans skola AB
- Chalmers tekniska högskola AB
- Stiftelsen Högskolan i Jönköping
- Ericastiftelsen
- Ersta Sköndal högskola AB
- Evangeliska Frikyrkan
- Handelshögskolan i Stockholm
- Teologiska Högskolan, Stockholm
- Stiftelsen Stockholms Musikpedagogiska institut
- Stiftelsen Rödakorshemmet
- Sophiahemmet, Ideell förening
- Sveriges förenade studentkårer