Näringsdepartementet

Regeringsbeslut II 5

2002-12-19

N2002/11974/IR

N2002/12259/BS (delvis)

Banverket

Cirkelgatan 2

781 85 BORLÄNGE

# Regleringsbrev för budgetåret 2003 avseende Banverket

Riksdagen har beslutat om Banverkets verksamhet för budgetåret 2003 (prop. 2002/03:1, utg.omr. 22, bet. 2002/03:TU1, rskr. 2002/03:69).

Regeringen beslutar att följande skall gälla under budgetåret 2003 för Banverket och nedan angivna anslag.

# 1 Verksamhet

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Transportpolitik | Järnvägar | Sektorsuppgifter |
| Produktion |
| Banhållning |

## 1.1 Verksamhetsstyrning

Följande gäller för verksamheten inom Banverkets ansvarsområde.

Politikområde Transportpolitik

### Mål

Målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet

Verksamhetsområde Järnvägar

### Mål

1. Målet är ett tillgängligt transportsystem

,

där järnvägstransportsyste­met utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses.

2. Målet är att järnvägstransportsystemets ut­formning och funktion medger en hög transportkvalitet för med­borgarna och näringslivet.

3. Målet är en säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas inom spårbunden trafik. Den spårbundna trafikens utformning och funk­tion skall anpassas till de krav som följer av detta.

4. Målet är en god miljö, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. Järn­vägstransportsystemets utformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås.

5. Målet är en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsyste­met främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd.

6. Målet är ett jämställt järnvägstransportsystem som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transport­behov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt.

### Återrapportering

Banverket skall redovisa och kommentera måluppfyllel­sen för respektive verksamhetsområdesmål inom verkets egen verk­sam­het. Redovisningen skall bl.a. omfatta tillstånd och utveckling inom om­rådet samt viktiga insatser och effekterna av dessa. Banverket skall redovisa och analysera eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns möjligheter att utnyttja järnvägstransportsystemet.

Banverket skall i en sektorsrapport över utvecklingen i järnvägstrans–portsystemet år 2003 redovisa och kommentera måluppfyllelsen mot de verksamhetsområdesmål, och transportpolitiska etappmål som gäller för järnvägstransportsektorn. I sektorsrapporten skall återrapporteringen i möjligaste mån göras i tidsserier om minst fem år och, där så är möjligt, i tidsserier om tio år.

I årsredovisningen och i sektorsrapporten skall ingå en analys av avvikel­ser från målen. Analysen skall beskriva

- orsaken till väsentliga avvikelser från målen,

- vidtagna åtgärder som i väsentlig grad har påverkat måluppfyllelsen,

- övriga omvärldsfaktorer som har påverkat måluppfyllelsen och

- åtgärder som vidtagits med anledning av redovisat resultat.

Banverket skall i årsredovisningen för år 2003 redovisa åtgärder som vidtagits som del av verkets internationella arbete och som bedöms väsentligt ha bidragit till eller kommer att bidra till uppfyllelsen av de transportpolitiska målen.

###### Övriga mål och återrapportering

### Verksamhetsgrenar

Banverkets verksamhet indelas i följande verksamhetsgrenar

- sektorsuppgifter

- banhållning

- produktion

Återrapportering:Kostnader för och intäkter från Banverkets verksamhet skall redovisas per verksamhetsgren. För varje verksamhetsgren skall administrationskostnader redovisas. Banverket skall därutöver redovisa väsentliga prestationer som utförts under året samt kostnaderna och kvaliteten på dessa. Kostnader per verksamhetsgren skall anges. Redo­visning av administrationskostnader kan baseras på relevanta nyckeltal.

Mål och återrapportering för verksamhetsgrenar

Nedan anges mål för och krav på återrapportering för Banverkets verk­samhetsgrenar Sektorsuppgifter och Banhållning. Mål och återrapporte­ringskrav är ordnade efter de verksamhetsområdesmål som de i huvudsak är kopplade till. Mål för verksamhetsgrenen Produktion återfinns i av­snittet 1.3.

Tillgängligt transportsystem

1. Målet är att tillgängligheten för medborgarna och näringslivet succes­sivt skall förbättras mellan regioner och omvärlden.

Återrapportering: Persontransportarbetet och godstransportarbetet på järnväg skall redovisas liksom järnvägstransportsystemets andel av det totala transportarbetet. Restid och reskostnadsutveckling för represen­tativa typresor mellan regioner och omvärlden.

2. Målet är att Banverket skall verka för att förutsättningarna för utnytt­jandet av statens spåranläggningar förbättras.

Återrapportering: Uppgifter om antal spårkilometer, tillåtna axellaster, lastprofilstyp, andel dubbelspår, antal mötesstationer, fjärr- och radio­blockering, antal tåg, kapacitetsutnyttjande och kapacitetsbegränsningar skall anges.

3. Målet är att andelen funktionshindrade och andra grupper med sär­skilda behov som kan utnyttja järnvägstransportsystemet skall öka. Senast år 2010 bör kollektivtrafiken kunna användas av de flesta funk­tionshindrade.

4. Målet är att andelen barn som på egen hand kan utnyttja järnvägstrans­portsystemet fortlöpande skall öka.

Återrapportering:Andelen funktionshindrade respektive andelen andra grupper med särskilda behov som kan utnyttja järnvägstransportsyste­met skall redovisas. Andelen barn som på egen hand kan nyttja järnvägs­transportsystemet skall redovisas. Åtgärder som vidtagits inom järn­vägstransportsystemet i syfte att öka tillgängligheten för dessa grupper skall redovisas.

Hög transportkvalitet

1. Målet är att kvaliteten i järnvägstransportsystemet skall förbättras och att tågförseningar på järnvägsnätet skall minska.

Återrapportering:Antal och timmar tågförseningar för person- respektive godstrafik skall redovisas. Antalet tågförseningar fördelade på orsak skall redovisas. Antalet inställda tåg skall redovisas.

2. Målet är att antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna skall minst halveras till år 2007 jämfört med år 1998.

Återrapportering:Antalet tågförseningstimmar för godstrafiken respek­tive antalet försenade tåg, som är relaterade till störningar i infrastruk­turen skall redovisas.

3. Målet är att till år 2007 skall högsta tillåtna axellast ökas från 22,5 ton till 25 ton på järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtranspor­ter.

Återrapportering: Tillåtna axellaster för dessa järnvägssträckor skall redo­visas.

4. Målet är att effektiviteten avseende underhållet av det statliga järnvägsnätet skall öka. Banans tillstånd skall motiveras av aktuell trafik.

Återrapportering: Antalet tågstörningar, K-tal, nedsättning av gällande standard, underhållskostnad per spårkilometer och trafikvolym skall re­dovisas.

Säker trafik

1. Målet är att antalet dödade och skadade inom järnvägstransportsyste­met skall minska. Särskilt bör åtgärder som syftar till barns säkerhet pri­oriteras.

Återrapportering: Antalet olyckor med järnvägsfordon, mätt som ett fem­årigt rullande medelvärde, antalet olyckor med farligt gods och antalet dödade och svårt skadade inom järnvägstransportsystemet skall redo­visas. Antalet plankorsningsolyckor skall redovisas. Olyckor med barn inblandade skall särredovisas. Åtgärder som vidtagits och som särskilt syftar till att minska olyckor med barn inblandade bör redovisas.

God miljö

1. Målet är att energianvändningen per utfört transportarbete på statens spåranläggningar skall minska.

Återrapportering: Energianvändningen (kWh) relaterad till transport­arbetet redovisas. Energiförbrukningen per användningsområde och el­förbrukningen per energikälla skall redovisas.

2. Målet är att negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jäm­fört med påverkan år 2002.

Återrapportering: Allvarliga konfliktpunkter mellan vattentäkter och järnvägar samt antalet åtgärdade konfliktpunkter skall redovisas. Antalet bostadslägenheter vilka exponeras för vibrationsnivåer på över 2,5 mm/s (mätt som ett frekvensvägt RMS-värde) samt antalet bostadslägenheter där åtgärder vidtagits för att minska vibrationerna skall redovisas.

3. Målet är att vidta åtgärder så att det år 2004 inte skall finnas några bo­stadslägenheter som utsätts för buller, orsakat av järnvägstrafik, över­stigande 55 dBA (mätt som maxvärde i sovrum nattetid) vid fler än fem tillfällen per natt.

Återrapportering: Antalet bostadslägenheter respektive antalet personer som exponeras för buller, från järnvägstrafik, som överstiger 55 dBA vid fler än fem tillfällen per natt skall redovisas. Antalet bostadslägenheter där åtgärder vidtagits för att minska bullret skall redovisas.

4. Målet är att Banverket skall ha en effektiv användning av naturresurser och att föroreningen av naturen från miljöfarliga ämnen i infrastrukturen skall minska.

Återrapportering:Användningen av miljöfarliga material, icke förnyelse­bara material och naturgrus skall redovisas. Åtgärder för hantering och utfasning av bly, kvicksilver, kadmium, CFC/HCFC (freoner), PCB och bromerade flamskyddsmedel skall redovisas. Inventering och risk­bedömning av förorenad mark skall redovisas. Allvarliga konfliktpunkter mellan vattentäkter och järnvägar samt antalet åtgärdade konfliktpunkter skall redovisas.

5. Målet är att nya järnvägstransportanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till omgivande natur- och kulturvärden.

Återrapportering för målen 4-5:Antal kilometer ny järnväg som kan bli aktuell inom Natura 2000-områden, områden av riksintresse för natur-, kultur- eller rörligt friluftsliv samt viktigare åtgärder för att minska järn­vägars barriärs-, intrångs- och fragmenteringseffekter skall redovisas. Andelen projekt där gestaltningsprogram upprättats skall redovisas.

Återrapportering för målen 1-5:Hur Banverkets samlade miljöpåverkan förändras i förhållande till de för järnvägssektorn relevanta miljökvali­tetsmålen.

En positiv regional utveckling

1. Målet är att Banverket, inom ramen för anvisade medel, skall genom­föra åtgärder på statens spåranläggningar i enlighet med stomnätsplanen och länsplanen för regional transportinfrastruktur. Banverkets genom­förande av länsplanerna för regional transportinfrastruktur skall ske på ett sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan är genomförd när en ny plan träder i kraft.

Återrapportering: Investeringar av större regional betydelse skall redo­visas.

Ett jämställt transportsystem

1. Målet är ett jämställt järnvägstransportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka järnvägstransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall till­mätas samma vikt.

Återrapportering:Analys av kvinnors och mäns utnyttjande av järnvägs­transportsystemet samt deras möjligheter att påverka dess utveckling och förvaltning med avseende på bl.a. resmönster, restider, transportslag och reskostnader, tillgång till aktuell trafikinformation, antal dödade och svårt skadade, samt ökad rörlighet mellan olika regioner.

2. Målet är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män inom järnvägstransportområdet.

Återrapportering: Andelen kvinnor och män som medverkar i arbets­grupper eller andra samarbetsfora i myndighetens externa verksamhet skall redovisas.

Övriga mål och återrapporteringskrav

I den transportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56), i proposi­tionen om handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117), i propositionen om svenska miljömål (prop. 2000/01:130) och i propositionen om infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) anges etappmål för ut­vecklingen av transportsystemet. Dessa mål gäller i tillämpliga delar Banverket.

– Beträffande civilt försvar och svåra påfrestningar och mål för denna verksamhet hänvisas till regeringsbeslut den 19 december 2002 Regleringsbrev för budgetåret 2003 avseende civilt försvar för sam­verkansområdet Transporter inom utgiftsområde 6 Totalförsvar.

– Verksamheter i bolagsform där Banverket är hel- eller delägare skall redovisas.

­ Målet är att Banverket skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt.

Återrapportering:Redovisning av lönsamheten för resultatenheterna i förhållande till branschen i övrigt.

­ Målet är att produktiviteten skall öka inom Banverkets resultaten­heter.

Återrapportering: Nyckeltal som beskriver utvecklingen av Banverkets resultatenheters produktivitet skall redovisas. Nyckeltal skall redovisas för åren 2001–2003.

­ Målet är att kostnaden för fjärrtågklarering och tågklarering per tåg­kilometer skall minska jämfört med kostnaden år 2002.

Återrapportering: Den direkta kostnaden för fjärrtågklarering och tågkla­rering i förhållande till trafikvolym skall redovisas som ett rullande tre­årsmedelvärde. Trafikvolymen mätt i tågkilometer skall också anges.

- Befintliga och nya lån fördelade på ändamål och kapitalkostnader, ansvarsförbindelser i form av borgensåtaganden eller motsvarande fördelade på ändamål skall redovisas. Även anslagsbehov för framtida åtaganden för lånefinansierade projekt eller motsvarande skall redovi­sas. Vidare skall ackumulerad betalningsutfästelse till SVEDAB AB för att skydda bolagets egna kapital redovisas.

- Samhällsekonomiska efterkalkyler för de banhållningsåtgärder där sådana kalkyler har använts för att motivera åtgärderna skall redovi­sas. Efterkalkylen skall göras enligt samma princip som den ur­sprungliga kalkylen. Efterkalkylerna skall innehålla uppgifter om verkliga investeringskostnader, effekter med fördelning på relevanta poster och utifrån detta en beräknad lönsamhet av de genomförda åt­gärderna. Efterkalkylerna skall avse dels objekt öppnade för trafik år 2003, dels objekt öppnade för trafik år 1998. Förutom en redovisning av efterkalkyler av större investeringar (överstigande 75 miljoner kronor) skall en sammanfattning av samtliga efterkalkyler göras. Sammanfattningen skall redovisa avvikelser vad gäller lönsamhet och effekter samt analys av avvikelser.

- Forskning och utveckling uppdelat på FoU-områden och FoU-ut­förare samt större FoU-projekt som påbörjats eller avslutats under året skall redovisas.

- De insatser Banverket gjort för att öka det internationella transport–arbetet på järnväg skall redovisas.

- Omfattningen av resultatenheternas verksamhet skall redovisas sär­skilt från Banverkets verksamheter i övrigt. Resultatenheternas verk­samhet skall redo­visas i form av rörelsernas intäkter, kostnader och resultat med följande uppdelning

- interna uppdrag som ej är konkurrensutsatta,

- interna uppdrag som är utsatta för konkurrens och

- externa uppdrag.

– För den avgiftsbelagda verksamheten skall redovisning ske i enlighet med tabellen Verksamhet där avgiftsintäkterna disponeras, i avsnitt 2.4 Avgifter och andra inkomster. Uppgifterna skall kommenteras.

– I årsredovisningen skall genomförda investeringar under år 2003, ackumulerade investeringar, planerad total investering, genomföran­degrad, betydande avvikelser från tidsplan eller förändrad standard redovisas. Redovisningen skall ske per stråk eller per län i enlighet med stomnäts- respektive länsplanen.

– Banverket skall redovisa utfall och utgiftsprognoser för åren 2003–2006 för samtliga anslag och anslagsposter som myndigheten dispo­nerar. Prognoserna skall kommenteras med avseende på avvikelser jämfört med tilldelat anslag och föregående prognos. De antaganden som ligger till grund för prognosen skall redovisas. Prognosen skall fördelas på månad för innevarande år så att jämförelser kan göras med faktiskt utfall. Osäkerheter i prognosen skall redovisas. Redovisning skall ske senast

- den 22 januari 2003,

- den 10 mars 2003,

- den 7 maj 2003,

- den 11 augusti 2003 och

- den 3 november 2003.

­ En inventering av i vilken omfattning myndighetens verksamhet rör barn och där så behövs redovisa åtgärder för att utveckla och förbättra barnperspektivet i verksamheten.

­ Åtgärder som vidtagits för att vidareutveckla och följa upp det påbörjade arbetet med arkitektur, formgivning och design skall redovisas.

­ Uppföjning av åtgärder enligt godkänd miljökonsekvensbeskrivning skall redovisas. Uppföljningen skall avse projekt som öppnades för trafik år 1998.

­ Banverket skall från Inlandsbanan AB begära in resultatredovisning för år 2003 med tillhörande revisorsintyg. Resultatredovisningen skall vara upprättad enligt förordningen (2000:605) om årsredo–visning och budgetunderlag och lämnas till regeringen senast den 1 mars 2004.

## 1.2 Organisationsstyrning

Målet är att Banverket effektivt skall administrera sökandet, genom­förandet och återrapporteringen av bidrag från EU:s budget för Trans–europeiska nätverk.

Återrapportering:Banverket skall senast den 12 februari 2003 redovisa vilka projekt som bidrag sökts för, vilka projekt som beviljats bidrag och takten på utbetalningen av bidragen. Verket skall också redovisa på vilket sätt projekten bidrar till att uppfylla de transportpolitiska delmålen.

Målet är att Banverket effektivt skall förvalta statens järnvägsfastigheter. Fastigheter och anläggningar som inte är nödvändiga för järnvägsverk­samhet eller av andra skäl behöver förvaltas av Banverket skall avvecklas genom försäljning, överföring till annan statlig myndighet eller rivning. Avvecklingen skall, med beaktande av förutsättningarna i respektive fall, göras skyndsamt.

Banverket skall redovisa de åtgärder som vidtas för att säkra den långsik­tiga kompetensförsörjningen. Av redovisningen skall framgå hur kön, den etniska och kulturella mångfalden beaktas både när det gäller rekry­tering och när det gäller till­varatagande av det mervärde som ökad mångfald kan tillföra verksam­heten.

Banverket skall, i de fall det är möjligt, jämföra resultat och måluppfyl­lelse i den egna verksamheten med andra relevanta myndigheters resultat.

Banverket skall eftersträva en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Banverket skall redovisa andelen kvinnor och män på olika nivåer inom myndighetens verksamhet och planerade åt­gärder för att uppnå en jämnare fördelning.

### Särskilda villkor för förvaltning av fastigheter

1. Banverket skall den 1 januari 2003 överta förvaltningen av samtliga fastigheter från affärsverket Statens järnvägar, inklusive därmed sam­manhängande tillgångar och skulder. Övertagandet skall ske till bokfört värde utan hinder av vad som anges i 16 § förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m.

Banverket får förvärva de fastigheter och områden av fastigheter som tidigare tillhört TGOJ AB från Jernhusen Fastigheter AB, på motsva­rande villkor som gällde vid Jernhusen Fastigheter AB:s förvärv. De aktuella fastigheterna och områdena avser järnvägsfastigheter och linje­mark.

2. Banverket får träda i affärsverket Statens järnvägars ställe i avtal med Jernhusen AB avseende förvaltning inklusive avyttring av fast egendom för statens räkning. För att i samband härmed möjliggöra ett praktiskt förvaltningsarbete medges att Banverket, inom ramen för avtalet med Jernhusen, får förvalta de likvida medlen för denna fastighetsverksamhet helt skiljt från den normala likviditetsförvaltningen som gäller för Ban­verket. Likvida medel får placeras på räntebärande konto i Riksgälds­kontoret i enlighet med avsnitt 2.3.2 Räntekonto.

3. Affärsverket Statens järnvägar och Jernhusenkoncernen har ingått av­tal om överföring av fastigheter och markområden till Jernhusen genom fastighetsreglering. Som en följd av att Banverket övertar förvaltnings­ansvaret för Statens järnvägars fastigheter får Banverket befullmäktiga verkställande direktören för Jernhusen AB (med rätt för denne att sätta annan i sitt ställe) att inför berörda domstolar och myndigheter samt gentemot sakägare företräda Banverket i samband med genomförandet av fastighetsregleringen samt att för Banverkets räkning underteckna samtliga i samband därmed erforderliga handlingar.

Affärsverket Statens järnvägar och Jernhusenkoncernen har ingått avtal om överlåtelse av fastigheter, markområden och tomträtter. Som en följd av att Banverket övertar förvaltningsansvaret för Statens järnvägars fastigheter får Banverket befullmäktiga verkställande direktören för Jernhusen AB (med rätt för denne att sätta annan i sitt ställe) att inför berörda domstolar och myndigheter företräda Banverket i samband med inskrivning av överlåtelserna samt att för Banverkets räkning under­teckna samtliga i samband därmed erforderliga handlingar såsom köpe­brev.

4. Banverket får ansöka om att utsträcka tidigare uttagna pantbrev till att omfatta andra närliggande fastigheter (s.k. gemensam inteckning).

5. Uppkomna realisationsvinster från fastighetsförsäljning enligt det i punkt 2 angivna avtalet får överföras från Banverket till Jernhusen AB.

## 1.3 Uppdrag

01. Banverket skall senast den 1 april 2003 redovisa planerad användning av låneramen på 1 713 miljoner kronor vars syfte är att snabbare genomföra stomnätsplanen och de regionala planerna eller projekt som regeringen och riksdag beslutat om på annat sätt.

02. Banverket skall bistå i arbetet med det fastighetsbildningsprojekt som Jernhusen AB bedriver. Som en följd av att Banverket övertar förvalt­ningsansvaret för Statens järnvägars fastigheter skall Banverket ge Jernhusen AB fullmakt att företräda statens intressen gentemot lant­mäterimyndigheten vid den fastighetsbildning som erfordras för att slutföra bolagiseringen av affärsverket Statens järnvägars verksamhet.

03. Banverket skall, i samarbete med SIKA, utarbeta ett uppföljnings­system med mått och indikatorer för att kunna följa utvecklingen av verksamhetsmålen. Särskilt inom delmålen tillgängligt transportsystem, hög transportkvalitet och jämställt transportsystem saknas lämpliga mått och indikatorer. Uppföljningssystemet kommer att behöva ses över kontinuerligt. Banverket skall göra en första redovisning senast den 15 september 2003.

04. Banverket skall tillsammans med övriga trafikverk och Rikstrafiken inleda arbetet med att ta fram förslag på standarder för dels den fysiska utformningen av järnvägstransportsystemet och dels för de delar av järn­vägstransportsystemet som interagerar med andra transportslag. Syftet är att underlätta tillgängligheten för personer med funktionshinder och andra grupper med särskilda behov. Banverket skall senast den 31 december 2003 lämna förslag på standarder för den fysiska utform–ningen av järnvägstransportsystemet till regeringen.

05. Banverket skall i samråd med övriga trafikverk och Rikstrafiken genomföra en översyn av tillsynsansvar och gällande föreskrifter för att säkerställa en god tillgänglighet för personer med funktionshinder och andra personer med särskilda behov. Särskild hänsyn skall tas till de funktionskrav som kan ställas på transportsystemet. Uppdraget skall redovisas senast den 31 december 2003.

06. Banverket skall utveckla ett förslag till sociala konsekvensbeskriv­ningar som beskriver effekter av planerade åtgärder för barn, äldre och funktionshindrade. Konsekvensanalyserna skall även beskriva effekterna ur ett jämställdhetsperspektiv. Konsekvensbeskrivningarna skall avse åt­gärder som syftar till att uppnå ett tillgängligt, säkert och jämställt järn­vägstransportsystem. Uppdraget, som skall utföras i samarbete med SIKA och i samråd med övriga trafikverk och Rikstrafiken, skall redo­visas senast den 31 december 2003.

07. Mot bakgrund av tidigare arbete inom området skall Banverket, i sam­arbete med SIKA, redovisa aktuella beräkningar av avgiftsrelevanta mar­ginalkostnader som trafiken ger upphov till. Kostnader relaterade till buller, slitage och rangering skall ges särskild prioritet. En delredovis­ning med särskilt fokus på godstransporter skall ske senast den 2 maj 2003. Uppdraget skall redovisas slutligt senast den 28 november 2003.

08. Banverket skall i samarbete med berörda transportverk redovisa vilka informationsmässiga förutsättningar som finns för att underlätta plane­ring och genomförande av kombinerade transporter. Vidare skall åtgär­der som är planerade och åtgärder som därutöver behöver genomföras för att transportinfrastrukturen skall kunna samutnyttjas på ett effektivt sätt genom elektroniska tjänster redovisas. Utifrån analysen av informa­tionsbehoven skall en, för berörda transportverk, gemensam strategi och handlingsplan för området informationsstöd till kombinerade trans­porter redovisas. Särskild vikt skall läggas vid åtgärder som ligger tidigt i planen. Uppdraget skall redovisas senast den 1 december 2003.

09. Banverket skall redovisa hur arbetet med sektorsansvar för miljön, de nationella miljökvalitetsmålen och miljöledningssystem integreras samt föreslå en eventuell förbättring av integreringen. Uppdraget skall redo­visas till Naturvårdsverket senast den 1 september 2003.

10. Banverket skall kvalitetssäkra den interna processen med miljökon­sekvensbeskrivningar och uppföljningar.

11. Regeringen har uppdragit åt samtliga län att utarbeta förslag till regi­onala tillväxtprogram. Banverket skall senast den 17 februari 2004 redo­visa sitt deltagande och sina insatser i form av analys-, metod- och kompetensstöd i detta arbete. Den närmare utformningen av redovis–ningen kommer att framgå av särskilt underlag från Regeringskansliet.

Uppdrag som regeringen tidigare lämnat till Banverket

1. Banverket skall planera för en elektrifiering av Blekinge kustbana så att en elektrifiering kan genomföras med början år 2004.

2. Banverket skall utveckla trafikslags- och sektorsövergripande åtgärds­planer för ökad tillgänglighet för funktionshindrade i samråd med Riks­trafiken och övriga trafikverk. I uppdraget integreras att berörda aktörer skall ta fram en samlad strategi för hur transportsystemet skall kunna göras tillgängligt för funktionshindrade till år 2010. Uppdraget skall slutredovisas senast den 31 mars 2003.

3. Banverket skall i samarbete med SIKA utveckla de samhällsekono­miska kalkylmodellerna för infrastrukturinvesteringar. Slutredovisning skall ske senast den 31 december 2003.

4. Banverket skall, med beaktande av de förändringar som under de senaste åren skett avseende den statliga FoU-finansieringen, inom sitt verksamhetsområde stimulera forskning, teknisk utveckling och demon­strationsverksamhet. En del i detta är att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling.

5. Banverket skall slutföra uppbyggnaden av miljöledningssystem år 2003. Banverket skall rapportera om utvecklingen av verkets miljöled­ningssystem och uppfyllelsen av miljöledningsmål i enlighet med de riktlinjer som regeringen beslutat om i annat sammanhang.

# 2 Finansiering

## 2.1 Anslag

### 2.1.1 Tilldelade anslag

##### Utgiftsområde 22 Kommunikationer

| | | |
| --- | --- | --- |
| 36:3 | Banverket: Administration (ramanslag) | 754 161 tkr |
| 36:3 ap.1 | Banverket (ram) | 744 161 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:3 ap.2 | Till regeringens disposition (ram) | 10 000 tkr |
| | Disponeras av Regeringskansliet | |

### Villkor

###### 36:3 ap.1 Banverket

Anslagsposten 1 får användas av Banverket för kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppfölj­ning av verksamheten, expertstöd internt, intern utveckling samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till Banverkets produkter och tjänster.

###### 36:3 ap.2 Till regeringens disposition

Anslagsposten 2 får användas av Regeringskansliet för att bekosta trans­portpolitiska utredningar.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 36:4 | Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter (ramanslag) | 7 063 972 tkr |
| 36:4 ap.1 | Myndighetsutövning (ram) |
| 36:4 ap.1.1 | Järnvägsinspektionen (ram) | 29 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.1.2 | Fastställelse av tågplan och järnvägsplan (ram) | 4 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.2 | Bidrag till Inlandsbanan och Öresundskonsortiet (ram) | 314 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.3 | Sektorsuppgifter (ram) | 160 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.4 | Banhållning (ram) |
| 36:4 ap.4.1 | Investeringar i nationell plan (ram) | 1 909 972 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.4.2 | Investeringar i regionala planer (ram) | 312 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.4.3 | Drift, underhåll och trafikledning (ram) | 3 400 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.4.4 | Räntor och återbetalning av lån (ram) | 835 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |
| 36:4 ap.4.5 | Riskavgift för ÖSK (ram) | 100 000 tkr |
| | Disponeras av Banverket | |

### Villkor

###### 36:4 Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter

1. Banverket bemyndigas att under år 2003 i fråga om ramanslaget 36:4 ikläda sig ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare åtaganden, innebär utgifter om högst 9 200 000 000 kronor efter år 2003. Bemyndigandet omfattar även förpliktelser mellan Banverkets interna enheter.

2. Banverket får totalt belasta anslaget inklusive anslagskrediter med högst 6 898 972 000 kronor år 2003.

###### 36:4 ap.2 Bidrag till Inlandsbanan och Öresundskonsortiet

Anslagsposten 2 finansierar bidrag till Inlandsbanan på 73 000 000 kronor och bidrag till Øresundsbro Konsortiet med 241 000 000 kronor för nyttjandet av Öresundsförbindelsen.

###### 36:4 ap.4.1 Investeringar i nationell plan

1. Anslagsposten 4.1 får användas av Riksgäldskontoret för att täcka dels förluster vid ett eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till SVEDAB, dels eventuella förluster i samband med Riksgäldskontorets utlåning till SVEDAB. Riksgäldskontoret får även disponera posten för hälften av statens kostnader vid ett eventuellt infriande av kapitaltäck­ningsgarantin till Arlandabanan Projekt AB.

2. Anslagsposten 4.1 får användas för investeringar i anslutning till det kapillära nätet i samverkan med externa intressenter till ett belopp om högst 19 100 000 kronor.

3. Anslagsposten 4.1 får användas för att finansiera Banverkets åtaganden avseende Citytunneln i Malmö, inkl. affärsverket Statens järnvägars tidigare åtaganden.

###### 36:4 ap.4.3 Drift, underhåll och trafikledning

Anslagssparandet från de under budgetåret 2002 upptagna delposterna Drift och underhåll och Trafikledning skall föras till delposten. Hela anslagssparandet från 2002 får disponeras av Banverket under 2003.

###### 36:4 ap.4.4 Räntor och återbetalning av lån

Anslagsposten 4.4 finansierar räntor och amorteringar för lån upp­tagna i Riksgäldskontoret samt hälften av garantiavgiften för statens garantiåtaganden rörande Arlandabanan.

###### 36:4 ap.4.5 Riskavgift för ÖSK

Anslagsposten 4.5 finansierar riskavgift för Øresundsbro Konsortiet.

### 2.1.2 Finansiella villkor för anslag (tkr)

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit | Indrag av anslags- belopp | Anslagsbehållning som disponeras 2003 |
| 36:3 | 18 854 | 0 | |
| 36:3 ap.1 | 18 604 | 0 | Allt |
| 36:3 ap.2 | 250 | 0 | Allt |
| 36:4 | 668 200 | 0 | |
| 36:4 ap.1 | | | |
| 36:4 ap.1.1 | 2 900 | 0 | Allt |
| 36:4 ap.1.2 | 400 | 0 | Allt |
| 36:4 ap.2 | 15 700 | 0 | Allt |
| 36:4 ap.3 | 3 200 | 0 | Allt |
| 36:4 ap.4 | | | |
| 36:4 ap.4.1 | 191 300 | 0 | Allt |
| 36:4 ap.4.2 | 31 200 | 0 | Allt |
| 36:4 ap.4.3 | 340 000 | 0 | |
| 36:4 ap.4.4 | 83 500 | 0 | Allt |
| 36:4 ap.4.5 | 0 | 0 | |

## 2.2 Övriga villkor

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (tkr) | Räntekonto­kredit | Belopp som förs till räntekontot1 | Låneram2 | Övriga krediter3 |
| Banverket | 780 813 | 7 808 133 | 800 000 | 11 520 500 |

1 Utbetalas med 1/12 varje månad.

2 Avser finansiering av anläggningstillgångar (produktionsutrustning).

3 Inkluderar finansiering av investeringar i eldriftsanläggningar, vissa investeringar i Stockholmsområdet, investeringar i teleanläggningar, telenätsutrustning, projekterings­lager och rörelsekapital för 8 795 miljoner kronor, investeringar i järnvägsprojekt som ingår i gällande planer eller är beslutade på annat sätt för 2 578 miljoner kronor samt kapitaltillskott och ränta till SVEDAB AB på högst 147,5 miljoner kronor som finansie­ras med lån hos Riksgäldskontoret.

4 Utnyttjandet av krediten för respektive delpost får uppgå till men ej överstiga den totala krediten för anslagspost 4.

Beträffande villkor för resurser inom civilt försvar och svåra påfrest­ningar hänvisas till regeringsbeslut den 19 december 2002 för budgetåret 2003 avseende samverkansområdet transporter.

Räntekonto

1. Banverket skall finansiera utgifter för inköp av anläggningstillgångar med lån i Riksgäldskontoret.

2. Banverket disponerar under budgetåret 2003 en låneram om 800 000 000 kronor för investeringar i anläggningstillgångar (produk­tionsutrustning).

Finansiering av anläggningstillgångar m.m.

1. Banverket skall finansiera utgifter för inköp av anläggningstillgångar med lån i Riksgäldskontoret.

2. Banverket disponerar under budgetåret 2003 en låneram om 800 000 000 kronor för investeringar i anläggningstillgångar (produk­tionsutrustning).

Övriga krediter m.m.

1. Banverket disponerar under budgetåret 2003 en låneram på 8 795 000 000 kronor i Riksgäldskontoret för finansiering av investe­ringar i eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning, projekterings­lager, rörelsekapital samt för statens andel av lån avseende vissa in­vesteringar i Stockholmsområdet enligt överenskommelse år 1983 mellan Statens järnvägar, staten och Stockholms läns landsting.

2. Banverket får ta upp lån i Riksgäldskontoret till ett belopp om högst 2 578 000 000 kronor för investeringar i järnvägsprojekt som ingår i gällande planer eller som regering och riksdag beslutat om på annat sätt. Upptagna lån skall amorteras med start år 2005 och skall vara slutamor­terade år 2015.

3. Banverket får ta upp lån i Riksgäldskontoret för att finansiera kapi­taltillskott till SVEDAB AB samt räntan för detta lån. Lån i Riksgälds­kontoret för ovanstående kapitaltillskott får uppgå till högst 147 500 000 kronor vid utgången av år 2003.

4. Banverket får finansiera investering i järnvägsanläggning med lån från kommuner eller enskilda i syfte att tidigarelägga investeringar eller att undvika senareläggningar av investeringar i förhållande till gällande stomnätsplan eller länsplan. Summan av mottagna lån från kommuner och enskilda får inte vid något tillfälle överstiga 30 procent av de under året beviljade anslagen för nyinvesteringar och länsinvesteringar. Lån till ett objekt får inte överstiga 50 000 000 kronor eller innehålla index eller räntekostnader. Anslagsavräkning skall göras i samband med återbetal­ning av mottagna lån.

5. Från de av Banverket disponerade anslagen får – med den fördelning mellan anslagen som Banverket finner lämplig – betalas statens kostnader för sådana förrättningar som begärts enligt 2 kap. 12 § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg.

6. Banverket och Luftfartsverket får med anledning av de förpliktelser A-banan Projekt AB har enligt det s.k. Arlandabaneavtalet (prop. 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436)

· ersätta A-banan Projekt AB för kostnader orsakade av verksamhet som i annat fall skulle ha utförts av Banverket och Luftfartsverket,

· förskottsvis ge kapitaltillskott till A-banan Projekt AB när behov där­till föreligger.

07. Kapitaltillskott till A-banan Projekt AB skall i det fall kapitaltillskott krävts godkännas av regeringen. Redovisningen skall även innehålla för­slag till hur dessa kapitaltillskott skall finansieras.

08. Ett infriande av kapitaltäckningsgarantierna till Arlandabanan Projekt AB belastar i ett första led Riksgäldskontorets garantireserv och, i ett andra led, tilldelade medel på Banverkets anslag och Luftfartsverket till lika delar. Riksgäldskontoret får debitera Banverket och Luftfartsverket en garantiavgift för statens garantiåtaganden.

09. Banverket har rätt att använda terminskontrakt för valutasäkring av framtida betalningar.

10. Banverket disponerar ett belopp under anslaget 36:6, anslagspost 1 som högst motsvarar uppburet finansiellt stöd från Europeiska gemen­skapen som redovisats mot inkomsttitel6511 – Bidrag till transeuropeiska nätverk.

11. Banverket skall som en av förvaltarna av statens aktier i SVEDAB AB, tillsammans med Vägverket, oåterkalleligen förbinda sig att vid be­hov lämna aktieägartillskott för att SVEDAB AB:s egna kapital vid varje tillfälle skall uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Banverket och Vägverket skall vidare årligen lämna erforderliga villkorade aktieägartill­skott till SVEDAB AB jämte ränta i form av betalningsutfästelser. Aktie­ägartillskottet skall lämnas med 50 procent vardera av Banverket och Vägverket.

## 2.3 Avgifter och bidrag

###### Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet 2003

###### Verksamhet där avgiftsintäkterna disponeras (tkr)

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Över- / Underskott t.o.m. 2001 | Över- / Underskott 2002 | Intäkter 2003 | Kostnader 2003 | Över- / Underskott 2003 | Ackumulerat över- / underskott, utgående 2003 |
| Offentligrättslig verksamhet | | | | | | |
| Banavgifter | 0 | 0 | 460 000 | 460 000 | 0 | 0 |
| Summa | 0 | 0 | 460 000 | 460 000 | 0 | 0 |
| Uppdragsverksamhet | | | | | | |
| Teletjänster | 79 000 | -38 500 | 279 400 | 321 000 | -41 600 | -1 100 |
| Elförsäljning | 0 | 0 | 610 000 | 610 000 | 0 | 0 |
| Entreprenad- och konsulttjänster | 32 000 | 14 300 | 347 300 | 330 200 | 17 100 | 63 400 |
| Utbildning | 5 800 | 3 400 | 15 700 | 12 200 | 3 500 | 12 700 |
| Fastighetsförvaltning | 0 | 0 | 40 000 | 57 000 | -17 000 | -17 000 |
| Övrigt | 2 000 | 4 900 | 208 000 | 203 500 | 4 500 | 11 400 |
| Summa | 118 800 | -15 900 | 1 500 400 | 1 533 900 | -33 500 | 69 400 |

###### Offentligrättslig verksamhet

###### Banavgifter

Avgifter för trafik på statens spåranläggningar skall tas ut enligt förord­ningen (1998:1827) om avgifter för trafik på statens spåranläggningar. Verket får finansiera banhållningskostnader och trafikantinformation med avgifter för trafik på statens spåranläggningar.

Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Avgifter för trafik på statens spåranläggningar skall tas ut enligt förord­ningen (1998:1827) om avgifter för trafik på statens spåranläggningar. Verket får finansiera banhållningskostnader med avgifter för trafik på statens spåranläggningar.

Banverket får, inom ramen för sin ordinarie verksamhet, utföra uppdrag åt utomstående. För sådana uppdrag skall ersättning tas ut. Banverket får besluta om prissättning för denna verksamhet. Innan beslut om prissätt­ning fattas skall Banverket samråda om beräkningsgrunderna med Ekonomistyrningsverket.

# 3 Undantag EA-regler

### Särskild avräkningsgrund

a) Banverket får utan hinder av vad som anges i 16 § anslagsförordningen (1996:1189) avräkna kostnader det budgetår verksamheten utförs.

b) Banverket får utan hinder av vad som anges i 6 § kapitalförsörjnings­förordningen (1996:1188) själv välja lämpliga intervall för amortering av sina lån med beaktande av vad riksdagen beslutat för vissa projekt.

c) Banverket medges undantag från 23 § kapitalförsörjnings­förordningen (1996:1188) vad gäller bestämmelser om förfarande vid mer än 10 pro­cents ackumulerat överskott i den avgiftsbelagda verksamheten. Resul­tatet av avgiftsbelagd verksamhet får, efter balansering, disponeras av Banverket för att finansiera Banhållningskostnader.

d) Banverket medges undantag från 10 § kapitalförsörjningsförord–ningen (1996:1188) enligt de villkor som anges under 2.3Övriga villkori detta regleringsbrev.

På regeringens vägnar

| |
| --- |
| |
| Ulrica Messing |
| Ulrika Rosenberg |

Kopia till

| |
| --- |
| Trafikutskottet |
| Statsrådsberedningen |
| Försvarsdepartementet |
| Finansdepartementet/BA |
| Kulturdepartementet |
| Miljödepartementet |
| Näringsdepartementet/RS |
| Näringsdepartementet/BS |
| Näringsdepartementet/ADM |
| Näringsdepartementet/RUT |
| Förvaltningsavdelningen |
| Regeringskansliets revisionskontor/SB |
| Försvarsmakten |
| Krisberedskapsmyndigheten |
| Riksgäldskontoret |
| Ekonomistyrningsverket |
| Riksrevisionsverket |
| Statens institut för kommunikationsanalys |
| Inlandsbanan AB |
| Affärsverket Statens järnvägar |
| Jernhusen AB |