Näringsdepartementet

Regeringsbeslut\
I 10

2009-12-21\
N2009/9578/KLS\
N2009/9750/KLS (delvis)\
Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser\
Studentplan 3\
831 40 ÖSTERSUND

# Regleringsbrev för budgetåret 2010 avseende Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser inom utgiftsområde 24 Näringsliv

Riksdagen har beslutat om Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers verksamhet för budgetåret 2010 (prop. 2009/10:1, utg.omr. 24, bet. 2009/10:NU1, rskr. 2009/10:146).

Regeringen beslutar att följande ska gälla under budgetåret 2010 för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

## 1 Mål och återrapporteringskrav

### Utgiftsprognoser

Tillväxtanalys ska redovisa prognoser för 2010 - 2014 vid nedanstående prognostillfällen. Prognoserna ska kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle och i förhållande till budgeten. Prognoserna ska lämnas i informationssystemet Hermes enligt instruktion från Ekonomistyrningsverket.

Prognoserna ska redovisas\
den 25 februari 2010,\
den 6 maj 2010,\
den 29 juli 2010, och\
den 28 oktober 2010.

### Gles- och landsbygdsfrågor

Tillväxtanalys ska redovisa hur gles- och landsbygdsfrågor integrerats i myndighetens verksamhet.

### Ekonomisk redovisning

Tillväxtanalys ska redovisa följande:

- Totala kostnader per organisatorisk enhet.
- Totala kostnader och timmar grupperade på typ av uppdrag.
- Totala kostnader för upphandling.
- Totala kostnader för respektive av några representativa uppdrag.
- Bidragsinkomster från respektive bidragsgivare.

## 3 Uppdrag

### NYA UPPDRAG

### 1. Utveckla en mikrodatabas för tillväxtpolitiska insatser i enskilda företag

Regeringen har behov av att utvärdera och analysera tillväxtpolitiska åtgärder för att säkerställa att anslagna resurser används på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Tillväxtanalys har enligt sin instruktion ett antal generella uppdrag om utvärdering som förutsätter en god uppföljning hos berörda aktörer. Mikrodata är nödvändigt för att myndigheten skall kunna fullfölja uppdraget att utvärdera och analysera tillväxtpolitiska åtgärder.

Myndigheten har vidare en uppgift att samla in data om statens bidrag och subventioner till näringslivet, eftersom Sverige har skyldighet att rapportera uppgifter om utbetalat stöd till EU och till WTO.

Myndigheterna är ålagda enligt 22 § förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet, att lämna uppgifter för uppföljning av befintliga stöd. Enligt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers föreskrifter om uppgifter för uppföljning av statligt stöd till näringslivet (MTFS 2009:3), ska uppgifter i princip lämnas så att det går att identifiera varje stödmottagare och avläsa hur stort stödet varit under året till varje stödmottagare av varje stödform som förekommit (mikrodata). I praktiken lämnar dock flertalet av de statliga aktörerna bara aggregerade uppgifter.

När det gäller arbetet med rapportering av stöd till EU och WTO finns anledning att följa upp om nuvarande rutiner är ändamålsenliga och tillräckligt effektiva. En ytterligare aspekt vad beträffar tillgången till mikrodata rör möjligheterna att stärka kontrollen av svensk tillämpning av s.k. försumbart stöd genom inrättandet av ett nationellt register. Nuvarande tillämpning av dessa bestämmelser bygger på kontroll via de företag som ansöker om stöd.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska utveckla en mikrodatabas över de statliga stöd till näringslivet som myndigheter, statliga bolag och stiftelser lämnar. Databasen ska dels kunna användas för Sveriges rapportering till EU och WTO, dels användas som underlag för nationella utvärderingar av tillväxtpolitiska insatser för enskilda företag.

I uppdraget ingår en harmonisering av uppföljning av de statliga stöden. En översyn behöver därmed göras över innehållet i befintliga instruktioner och mallar för rapportering så att t.ex. skevheter inte uppstår på den aggregerade nivån. Tydliga definitioner på vad som avses med väsentliga begrepp, t.ex. nya företag och såddfinansiering, behöver utvecklas.

Arbetet ska ske i samverkan med berörda aktörer för att säkerställa en effektiv datainhämtningsprocess samt en återkoppling av resultatet för att utveckla de stödgivande myndigheternas, bolagens och stiftelsernas arbete.

Med utgångspunkt bl.a. från de krav som följer av Sveriges åtaganden att redovisa stöd i enlighet med EG:s statsstödsregler och WTO:s avtal om subventioner och utjämningsåtgärder ska förslag också lämnas som syftar till att myndigheternas avrapporterade uppgifter är kvalitetssäkrade och att rutinerna kring rapporteringen är resurseffektiv i alla led.

Mot bakgrund av de förslag om rapporteringens framtida utformning enligt ovan ska myndigheten även belysa förutsättningarna för att etablera ett nationellt register för svensk tillämpning av EU-kommissionens bestämmelser om stöd av mindre betydelse, s.k. försumbart stöd.

I en delrapport den 30 april 2010 ska myndigheten till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) redovisa hur arbetet fortskrider.

Uppdraget ska genomföras så att sammanställningar av insatser under 2009 kan göras senast fr.o.m. 1 september 2010. Uppdraget ska utföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Tidpunkt för slutredovisning av uppdraget fastställs genom överenskommelse med Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

### 2. Metod för uppföljning av regional nedsättning av socialavgifter

Regional nedsättning av socialavgifter har använts i Sverige som regional stödform sedan 1983. Stödets inriktning vad gäller branscher, geografi och storlek har varierat över tid. Syftet med stödet är att stimulera småföretagandet samt bidra till en god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna. Riksrevisionen har under 2008 granskat bl.a. den regionala nedsättningen av socialavgifter. Sänkta socialavgifter – för vem och till vilket pris? (RiR 2008:16). Riksrevisionen har med hjälp av Institutet för arbetsmarknadspolitiska utvärderingar (IFAU) granskat om den regionala nedsättningen av egenavgifter och arbetsgivaravgifter för företag i stödområde A är ett effektivt medel för att öka sysselsättningen. Riksrevisionen samlade bedömning är att den regionala nedsättningen inte gett några sysselsättningseffekter, inte heller lett till någon förändring av servicen samt inte påverkat företagandet i nämnvärd omfattning. Riksrevisionen rekommenderar regeringen att föreslå riksdagen att nedsättningen avvecklas. Regeringen har i budgetpropositionen för 2010 (prop. 2009/10:1, utgiftsområde 19) uttryckt att nedsättningen är viktig för företagen men att det finns anledning att söka bättre metoder att utvärdera stödformen.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska följa upp stödformen regional nedsättning av socialavgifter. Uppföljningen ska komplettera den utvärdering som Riksrevisionen genomförde 2008 (RiR 2008:16). Undersökningen som Institutet för arbetsmarknadspolitiska utvärderingar gjorde, på uppdrag av Riksrevisionen, har huvudfokus på frågan om nedsättningen gett några sysselsättningseffekter. Då syftet för stödformen är att stimulera företagandet och bidra till en god service anser regeringen att utvärderingen bör kompletteras med andra faktorer än enbart sysselsättningseffekter och dessutom explicit kontrollera för regionala skillnader. Det finns vidare anledning att göra jämförelser med studier i andra länder av denna typ av stöd. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2010.

### 3. Samlad analys av kapitalförsörjningssituationen bland små och medelstora företag

Det saknas i dag heltäckande och återkommande analyser av små och medelstora företags behov av extern finansiering och i vilken utsträckning den finansiella marknaden möter företagens efterfrågan på finansiering. Mot bakgrund av den stora betydelse tillgången till kapital har för möjligheterna till start och utveckling av företag bör kunskapen på detta område förbättras. Små och medelstora företag är en mycket heterogen grupp och det finns därmed även ett behov av att analysera kapitalförsörjningssituationen, och behovet av extern finansiering, för olika grupper av företag/företagare och i olika faser av företagens tillblivelse och utveckling. Vidare varierar näringslivsstrukturen, liksom förutsättningar och behov för företag i olika delar av landet.

Med denna kunskap som grund kan arbetet med att identifiera finansiella gap underlättas och precisionen öka i statliga marknadskompletterande insatser inom området företagsfinansiering.

En heltäckande analys bör omfatta såväl offentlig som privat företagsfinansiering. Tillgången på analysunderlag när det gäller offentliga insatser inom finansieringsområdet är god. Statlig finansiering utgör emellertid endast en mycket liten del av den samlade företagsfinansieringen och när det gäller den privata delen finns brister i tillgången på detaljerade statistikunderlag. I denna del krävs ett mer aktivt arbete med att samla analysunderlag från olika källor och eventuellt också att komplettera befintlig information med nya undersökningar.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska genomföra en analys av små och medelstora företags kapitalförsörjningssituation och behov av extern finansiering. Analysen ska omfatta en beskrivning av utvecklingen inom området och ge underlag för bedömningar av förekomsten av finansiella gap. Analysen ska baseras på uppgifter om såväl offentlig som privat företagsfinansiering. I rapporten ska ingångsvärdena i analysen redovisas. Som en del av denna redovisning ska det offentliga och privata utbudet av finansiering till små och medelstora företag beskrivas och kvantifieras.

Den statistik som redovisas ska vara uppdelad på kvinnor och män, och där så är möjligt, på inrikes respektive utrikes födda. Vidare ska regionala skillnader i företagens kapitalförsörjningssituation redovisas. Rapporten ska även belysa olika branschers kapitalförsörjningssituation. Finansieringsbehov och -möjligheter i samband med start och utvecklingsfaser för kulturella och kreativa näringar ska redovisas särskilt och förslag på lämpliga insatser för att stärka kapitalförsörjningssituationen inom dessa ska lämnas.

Arbetet ska genomföras i samråd med Tillväxtverket. Tillväxtanalys bör använda sig av underlag från Tillväxtverket avseende uppgifter om regionala företagsstöd samt uppgifter om riskkapitalmarknaden i Sverige som verket regelbundet tar fram i samverkan med bl.a. Svenska Riskkapitalföreningen. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 september 2010.

### 4. Fortsättningsuppdrag Kulturnäringar

Kunskapen om de kulturella och kreativa näringarnas betydelse och potential för hållbar tillväxt och sysselsättning har ökat under senare år. Det ökade intresset avspeglar sig i att förädlingsvärdet av tjänster och produkter i allt större utsträckning är kopplat till värden som t.ex. tillgänglighet, form och design. Vidare behöver kunskapen om finansieringssituationen för potentiella, nya och etablerade företag inom detta område förbättras, både i Sverige och inom Norden och EU. I Sverige har finansieringsbehovet lyfts fram som ett viktigt område för kulturföretagare vid de dialogmöten som kulturministern och näringsministern genomfört. I betänkandet från Kulturutredningen (SOU 2009:16) lyftes också kulturföretagarnas situation i det här sammanhanget fram.

Som en följd ser regeringen ett behov av att utveckla entreprenörskap och företagande inom kulturella och kreativa näringar liksom samverkan mellan kultur och näringsliv.

Regeringen gav i regleringsbrevet för 2009 Tillväxtanalys i uppdrag att ta fram en definition av kulturella och kreativa näringar. Utgångspunkten är i första hand att befintlig datainsamling som utförs av Statistiska centralbyrån och andra statistikinsamlande myndigheter ska kunna användas. Den valda definitionen ska kunna nyttjas för att mäta de kulturella näringarnas omfattning vad avser sysselsättning, förädlingsvärde och företagande.

Tillväxtanalys slutsats av analysen var att befintlig statistik kan användas för att mäta de kulturella näringarnas omfattning i ovan nämnda hänseenden och myndigheten arbetar med att redovisa statistik över de kulturella näringarnas omfattning både nationellt och regionalt.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska vidareutveckla analysen i det fortsatta uppdraget avseende kulturella och kreativa näringar. Analysen ska inriktas mot kulturnäringarnas bidrag till hållbar tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet, särskilt med avseende på hur kulturnäringarna interagerar med andra näringar, t.ex. om det kan påvisas att investeringar som ökar produkters tjänsteinnehåll och estetiska värden ökar i förhållande till andra former av investeringar. Uppdraget i denna del ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 maj 2010.

### 5. Kunskap och statistik om tjänstesektorn

Intresset för och insikten om betydelsen av produktion och utveckling av tjänster har ökat under det senaste årtiondet bland företag, forskare och politiker runt om i världen. I arbetet för att säkerställa och främja hållbar tillväxt, sysselsättning och välfärd i framtiden väljer allt fler länder att ta explicit hänsyn till förutsättningarna för tjänsteproduktion och tjänsteinnovation – i tjänsteföretag såväl som i tillverkande företag, hos privata såväl som offentliga aktörer.

Den befintliga statistik som ligger till grund för dagens förståelse av tjänsteekonomin och utformningen av politiken inom relevanta områden har avsevärda brister. I rapporten ”Näringslivets tillstånd 2008” konstaterade dåvarande Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) att några av kunskapsluckorna gällde måtten på produktivitet och produktivitetstillväxt, liksom definition och avgränsning mellan varor och tjänster. I ett uppdrag för ITPS konstaterade två forskningsbaserade konsultföretag, bl.a. att vidare forskning behövs om nya sätt att mäta tillväxt i tjänstesektorn, eftersom de indikatorer på tillväxt som används i dag är utformade utifrån förutsättningarna i tillverkande företag. Denna slutsats är också återkommande i olika studier av tjänsterelevant innovationspolitik liksom i de innovationsstrategier som under de senaste åren har formulerats i flera länder. Så konstaterar t.ex. brittiska National Endowment for Science, Technology and the Arts (NESTA), att ”…the measurement of innovation in services has been grafted onto a framework that was originally developed for traditional manufacturing industries. Surveys measuring innovation should recognise the importance of changes in organisational structure and advanced management techniques…”.

I arbetet kring tjänsteinnovation i Regeringskansliet (Näringsdepartementet) har det identifierats ett behov av en överblick över tillgängliga data och indikatorer, liksom kunskapsluckor och pågående utvecklingsarbete, av relevans för tjänsteekonomin, tjänsteinnovation och tjänstesektorn på såväl nationell nivå som inom EU och OECD. Det är också centralt att utveckla kunskapen om eventuella skillnader i förutsättningar och behov gällande tjänsteinnovationer i olika delar av landet.

Mätningar av tjänsteinnovation kan göras utifrån åtminstone två olika utgångspunkter:

- För det första, utifrån en definition av näringsgrenar där innovationsverksamheten i tjänsteproducerande företag studeras, dvs. företag i branschklasserna SNI 50-93. I detta uppdrag benämns denna kategori innovation i tjänstesektorn.
- För det andra, utifrån en definition som täcker innovationsverksamhet av tjänstekaraktär oavsett vilken del av ekonomin den sker i, t.ex. varuproducerande företag, tjänsteproducerande företag, jordbruk eller offentlig sektor. Exempel på innovationsverksamhet i detta perspektiv är utveckling av nya affärsmodeller eller nya sätt att kommunicera och leverera till kunden.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska:

1. Utifrån den kunskapsöversikt som ITPS gjort av innebörden av tjänsteinnovation i rapporten ”En innovationspolitik för tjänster. Med exempel på drivkrafter och instrument i USA” dra slutsatser som grund för förslag på lämplig avgränsning för de övriga delarna av uppdraget. Den komplementaritet och simultana utveckling som i många fall gäller för innovation i tjänster respektive varor (inom samma företag såväl som i samspel med andra företag) ska beaktas i dessa slutsatser.
2. Utifrån slutsatserna genomföra en inventering och beskrivning av tillgänglig statistik i vilken ska redovisas:\
   2.a) Indikatorer av relevans för tjänsteinnovation samt identifiera kunskapsluckor och utvecklingsbehov i statistiken.\
   2.b) Indikatorer av relevans för innovation i tjänstesektorn samt identifiera kunskapsluckor och utvecklingsbehov i statistiken.\
   2.c) Pågående utvecklingsarbeten vad gäller indikatorer av relevans för tjänsteekonomin, tjänsteinnovation och tjänstesektorn på såväl nationell och, i den mån det är möjligt, på regional nivå som inom EU och OECD.
3. Översiktligt diskutera behovet av kunskapsutveckling för ökad förståelse av hur tillväxt uppstår i en tjänstebaserad ekonomi och vilken roll tjänsteinnovation respektive innovation i tjänstesektorn spelar i detta sammanhang.

Syftet med uppdraget är att bidra till underlag till utformningen av åtgärder och insatser för ökad tjänsteinnovation.

Tillväxtanalys ska i sitt arbete samråda med Regeringskansliet (Näringsdepartementet och Finansdepartementet), berörda myndigheter inklusive Statistiska centralbyrån, Verket för innovationssystem och Tillväxtverket samt andra relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2010.

### 6. Analys av utvecklingen i och inom landets olika regioner

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska beskriva, analysera och redovisa den regionala utvecklingen i Sverige med fokus på ekonomi, arbetsmarknad och befolkning med hjälp av regionala indikatorer, prognoser och andra faktaunderlag. I detta ingår att långsiktigt tillhandahålla en databas med regionala indikatorer som kontinuerligt utvecklas och uppdateras. Indikatorerna för hållbar utveckling i Sverige ska beaktas i arbetet. I uppdraget ingår även att, efter dialog med Regeringskansliet (Näringsdepartementet), redovisa fördjupade analyser inom lämpliga områden.

I uppdraget ingår att genom relevanta indikatorer och andra faktaunderlag redovisa utvecklingen och omfattningen av inomregionala skillnader i funktionella analysregioner (FA-regioner) såväl vad gäller landsbygder som städer.

I uppdraget ingår även att redovisa utvecklingen i landets gles- och landsbygder, bl.a. avseende dess betydelse för en hållbar nationell tillväxt samt en beskrivning av befolkningsutveckling, tillgänglighet till kommersiell och offentlig service, infrastruktur, möjligheter till arbete och kompetensutveckling samt förutsättningar för företagande. Dessutom ingår i uppdraget att genom relevanta indikatorer redovisa utvecklingen och omfattningen av inomregionala skillnader i funktionella analysregioner (FA-regioner) med fokus på stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal samt städers betydelse för hållbar nationell tillväxt.

Tillväxtanalys ska vidare analysera hur olika typer av städer på bästa sätt kan bidra till landets hållbara tillväxt. Uppdraget ska ta sin utgångspunkt i att tätorter och gles- och landsbygder ses som sammanlänkade regioner med ömsesidiga beroendeförhållanden. Med grund i befintligt analysmaterial i Sverige såväl som inom Norden, EU och exempelvis OECD ska underlag för hur stadsdimensionen kan utvecklas inom den regionala tillväxtpolitiken tas fram.

Uppdraget ska särskilt ta till vara de erfarenheter som framkommer i regeringsuppdraget från den 10 september 2009 om att analysera framtida kompetens- och arbetskraftsbehov i Kiruna, Gällivare och Pajala kommuner m.m. (N2009/6900/FIN) samt i regeringsuppdraget från den 5 november 2009 om att beskriva och analysera framtida arbetskrafts- och kompetensbehov (N2009/7312/RT).

Uppdraget ska genomföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet), tas fram i dialog med länen och löpande redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) samt redovisas i en slutrapport till Regeringskansliet (Näringsdepartementet och Integrations- och jämställdhetsdepartementet) senast den 15 december 2010. Resultaten ska även spridas till berörda på regional och nationell nivå, såväl skriftligt som genom seminarium. Uppdraget ska vidare utgöra ett underlag till regeringens uppdrag till Tillväxtanalys den 25 juni 2009 om att bistå i arbetet med att samordna insatser med anledning av varsel (N2009/5490/RT).

### 7. Utvärdering av regionala serviceprogram

I budgetpropositionen för 2010 (prop. 2009/10:1, utg.omr. 19) framhåller regeringen vikten av att alla delar av Sverige ges möjlighet att utvecklas av egen kraft. Insatser som syftar till en god tillgänglighet till service är viktiga för att skapa en miljö där det är attraktivt att såväl bo som att starta och driva företag.

De regionala serviceprogrammen ska fungera som sammanhållande program för insatser som genomförs regionalt och lokalt för att stärka och bevara den kommersiella servicen i s.k. serviceglesa områden. Tillgänglighet till drivmedel och samverkanslösningar med offentlig service ska uppmärksammas särskilt. Att arbeta i programform skapar förutsättningar för helhetssyn och samverkan mellan olika aktörer och insatser. Programmen tas fram och genomföras av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan respektive samverkansorgan under perioden 2009–2013.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska utvärdera om insatser inom de regionala serviceprogrammen åren 2009–2013 bidrar till en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och företag i hela landet. Myndigheten ska således utvärdera om uppställda mål i respektive regionalt serviceprogram har uppnåtts. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i delrapporter och senast den 1 april 2014 i en slutrapport. Tidpunkter för delrapporterna ska fastställas i samråd med Regeringskansliet (Näringsdepartementet).

### 8. Analys av kommunernas och regionernas roll i det hållbara tillväxtarbetet

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska analysera kommunernas och regionernas bidrag till det hållbara tillväxtarbetet. Kommuner och regioner svarar för en betydande del av de tillväxtinriktade insatserna. Det finns därför behov av att utveckla kunskap om hur olika kommunala och regionala aktörer agerar inom tillväxtområdet, vilka resurser det handlar om samt hur aktörerna – statliga, regionala och kommunala – samverkar med varandra. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2010.

### 9. Studie av reglers effekter för företag

Regelförenkling har varit ett viktigt område under senare år. Den nuvarande regeringen har lagt ned ett stort arbete för att minska företagens administrativa kostnader och öka kvaliteten i regelgivningen samt bli bättre på att beskriva de ekonomiska, främst administrativa, konsekvenser som ett förslag för med sig. För att ytterligare kunna utveckla regeringens arbete med regelförenkling bör det parallellt med arbetet i Regeringskansliet också ske ett kontinuerligt kunskapsinsamlande som kan möjliggöra att regelförenklingsarbetet blir än mer effektivt och ger än större resultat för företagen.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska:

- Ställa samman det senaste inom forskningen om regelförenkling och reglers effekter för företag.
- Utvärdera vilka effekter sänkningar av de administrativa kostnaderna ger för företag och för samhällsekonomin.
- Göra en analys av reglers övriga effekter, exklusive de finansiella kostnaderna, för företag och hur de påverkar företags beteende kring investeringar och effektivisering.
- Analysera vilken effekt reglers utformning har för företagens produktivitet.

Det som anges i varje punkt ovan bör i samverkan mellan Tillväxtanalys och Regeringskansliet (Näringsdepartementet) utvecklas, specificeras och förtydligas för att inte arbetet ska bli för omfattande. En dialog krävs för att det ska kunna fastställas vad Tillväxtanalys kan återrapportera baserat på frågeställningarna och inom den tidsram som uppdraget tilldelats.

Uppdraget ska genomföras i samverkan med Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och en styrgrupp ska utses med representanter från Tillväxtanalys och Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Utöver detta ska en referensgrupp knytas till uppdraget i vilken exempelvis Tillväxtverket och Näringslivets regelnämnd kan ingå. En specificering av frågeställningarna ovan bör ske genom en eller flera workshops.

Uppdraget ska slutredovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2010. Forskningsöversikten ska dock redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 maj 2010. Tillväxtanalys ska i samband med slutrapporteringen genomföra två seminarier för att presentera innehållet i rapporten riktade dels till medarbetare inom Regeringskansliet, dels till en bredare krets.

Tillväxtanalys ska, förutom att använda egna resurser också kunna rekvirera 1,5 miljoner kronor ur Näringsdepartementets utredningsbudget för att genomföra uppdraget. Kostnaderna ska belasta Utgiftsområde 1 Rikets styrelse, anslag 4:1 Regeringskansliet m.m., anslagsposten 1 Till Regeringskansliets disposition, budgetram 10 Näringsdepartementet. Medlen betalas ut av Regeringskansliet (Näringsdepartementet) efter rekvisition från Tillväxtanalys. De medel som rekvireras från Regeringskansliet enligt ovan är endast avsedda för upphandling av kvalificerade tjänster i anslutning till genomförandet av uppdraget. Övriga medel som Tillväxtanalys använder (exempelvis egen tid) för uppdraget finansieras via myndighetens eget förvaltningsanslag.

### 10. IT-användning i småföretag i olika branscher

Regeringen framhåller i En strategi för att stärka utvecklingskraften i Sveriges landsbygder (skr. 2008/09:167) att det finns olikheter i förutsättningar och möjligheter för företag mellan städer, tätorter och olika typer av landsbygder, och att dessa skillnader måste beaktas bl.a. i politiska beslutsprocesser. Utbyggnaden av och kostnaderna för IT-infrastruktur, via tråd eller trådlöst, i olika typer av landsbygder, påverkas i hög grad av användarnas geografiska spridning. De geografiska avstånden är t.ex. betydligt större i Norrlands landsbygder än i övriga Sveriges landsbygder.

Användarnas tillgång till och kostnader för olika slag av IT-infrastruktur återspeglar dessa olikheter i förutsättningar och ger därmed olika möjligheter för företag att ta emot och sprida information, söka i kataloger och göra beställningar, möjliggöra uppkoppling mot externa databaser, kommunicera produkter, bedriva fjärrövervakning, videokonferenser etc.

### Uppdrag

Tillväxtanalys ska göra en kartläggning i form av en enkätstudie av IT-användning och behov av accesskapacitet hos småföretag i olika branscher i olika typer av landsbygder. Syftet är att löpande kunna följa hur småföretag på landsbygden utnyttjar det pågående teknikskiftet, dvs., övergång till bredband med allt högre kapaciteter, och vilken typ av tjänster företagen använder med de olika accesskapaciteter man har tillgång till. Vidare ingår i uppdraget att myndigheten ska bedöma behovet av statistik för att löpande följa i vilken utsträckning småföretag i olika typer av landsbygder är uppkopplade till IT-kapacitet av olika slag.

Tillväxtanalys bör vid genomförandet av uppdraget samråda med lämpliga branschorganisationer. Intervjumetoden bör utformas så att den blir så lite betungande som möjligt för de berörda småföretagen.

Uppdraget ska utföras i samråd med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Ett första samråd om upplägg och metoder bör ske före den 31 januari 2010. En delrapport ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 juni 2010 och en slutrapport ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 oktober 2010.

För kostnader relaterade till genomförande av uppdraget får Tillväxtanalys rekvirera högst 250 000 kronor från anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikationer m.m., anslagsposten 2 Till regeringens disposition inom utgiftsomårde 22 Kommunikationer. Medlen ska rekvireras senast den 15 november 2010 från Regeringskansliet (Näringsdepartementet) utifrån upparbetade kostnader.

Uppdragen 1–10 kan enligt särskild överenskommelse mellan företrädare för Regeringskansliet (Näringsdepartementet) och myndigheten rapporteras vid annan tidpunkt än vad som här angivits.

### ÄNDRING AV BEFINTLIGA UPPDRAG

Tillväxtanalys fick i regleringsbrev för 2009 i uppdrag att utvärdera ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning. Med ändring av vad som angavs i detta beslut ska uppdraget ha följande lydelse:

### 4. Utvärdering av ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning

Bakgrund

I syfte att åtgärda kartlagda brister i kapitalförsörjningen för nya och växande små och medelstora företag kommer inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen insatser för att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande företag att genomföras under perioden 2009–2014. En utvärdering av ovan nämnda insatser behöver genomföras som underlag för lärandet och utformning av eventuella framtida insatser av liknande slag. En metod för utvärdering av insatserna behöver därför utarbetas.

Uppdraget

Uppdraget innefattar två huvudsakliga moment.

1. Tillväxtanalys ska utvärdera insatser för att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande företag inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning och vara en del av lärandet. Utvärderingen ska genomföras i förhållande till uppsatta mål. Uppdraget ska komplettera de utvärderingsinsatser som kommer att genomföras på projekt- och programnivå. Myndigheten ska utarbeta en metod som kan användas för att utvärdera insatserna. Uppdraget ska genomföras i överensstämmelse med EU-kommissionens riktlinjer för löpande utvärdering och internationella kunskaper ska inhämtas i arbetet.

2. Tillväxtanalys ska göra en sammanställning av internationell empirisk forskning som är inriktad på att undersöka effekter av liknande insatser. Generella slutsatser som kan dras från dessa studier ska lyftas fram. Internationella insatser som därvidlag bedöms särskilt intressanta ur ett svenskt policyperspektiv ska, om myndigheten bedömer det relevant, undersökas djupare i form av någon eller några fördjupade fallstudier. Utvärderingsmetoden och forskningssammanställningen ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 mars 2010. Övriga delrapporter ska redovisas senast den 15 mars 2011 (inklusive eventuella fallstudier) samt senast den 15 oktober 2013. En slutrapport ska redovisas senast den 15 oktober 2015. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Tillväxtverket.

### ÖVRIGA UPPDRAG

### Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007 – 2013, m.m.

Myndigheten ska inneha en analytiskt stödjande och samordnande funktion till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i det analysarbete som bedrivs i samband med genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Myndigheten ska dessutom bistå Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i arbetet med att leda en nordisk arbetsgrupp för landsbygdsutveckling genom att aktivt delta i och bistå med kunskaper och underlag till arbetsgruppens verksamhet.

### Regelförenkling

Under våren 2010 ska regeringen lämna en slutredovisning av det regelförenklingsarbete som bedrivits under mandatperioden. Tillväxtanalys ska därför inom sitt ansvarsområde bistå Tillväxtverket i mätningarna av företagens administrativa kostnader, dels med en uppdatering av förändringarna i regelverken för 2009, dels med en prognos för 2010. Det underlag som behövs ska redovisas vid den tidpunkt som Tillväxtverket anger i särskild ordning.

### UPPDRAG LÄMNADE I REGLERINGSBREVET FÖR 2009

| | | |
| --- | --- | --- |
| Uppdrag | Lämnat | Redovisas senast |
| 4. Utvärdering av ägarkapital inom ramen för EU:s strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning | 26 mars 2009 | Se ovan under rubriken "Ändring av befintliga uppdrag". |
| Följa prisutvecklingen på läkemedelsmarknaden med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden | 26 mars 2009 (bilaga 1) | Delrapport: 31 december 2010 Slutrapport: 31 december 2011 |

### UPPDRAG LÄMNADE I SÄRSKILDA REGERINGSBESLUT

| | | |
| --- | --- | --- |
| Uppdrag | Lämnat | Redovisas senast |
| Bistå i arbetet med att samordna insatser med anledning av varsel | 25 juni 2009 | 30 juni 2011 |
| Genomföra en analys av det svenska maritima klustret | 3 september 2009 | 31 mars 2010 |
| Analysera framtida kompetens- och arbetskraftsbehov m.m. i Gällivare, Kiruna och Pajala kommuner | 10 september 2009 | 14 maj 2010 |
| Analysera vissa regionala företagsstöd ur ett könsperspektiv | 15 oktober 2009 | 1 april 2010 |
| Beskriva och analysera framtida arbetskrafts- och kompetensbehov | 5 november 2009 | Delrapport: 7 maj 2010 Slutrapport: 30 juni 2010 |
| Genomföra en analys av det svenska maritima klustret (tilläggsuppdrag) | 19 november 2009 | 31 mars 2010 |
| Följa utvecklingen avseende mångfald och entreprenörskap i vård och omsorg | 10 december 2009 | Delrapport: 19 maj 2010 Delrapport: 19 maj 2011 Delrapport: 19 maj 2012 Slutrapport: 1 december 2012 |

# FINANSIERING

## 4 Anslag

## 4.1 Tilldelade anslag/anslagsposter (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

### 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser | 78 229 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (ram) | 78 229 |

## 4.3 Finansiella villkor

## 4.3.1 Finansiella villkor för anslag/anslagsposter

#### Utgiftsområde 24 Näringsliv

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2010 | Indrag av anslagsbelopp |
| 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser |
| ap.1 | 2 347 | 2 238 | 0 |

Belopp angivna i tkr\
Anslagssparandet prövas efter eventuell omfördelning av anslagssparande

## 5 Övriga villkor

## 5.1 Låneram och krediter

| | |
| --- | --- |
| Låneram (enl 20 § budgetlagen) | 5 000 |
| Räntekontokredit (enl 21 § budgetlagen) | 7 000 |
| Övriga kreditramar (enl 23 § budgetlagen) |

Belopp angivna i tkr

## 5.2 Utbetalningsplan

Till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| | |
| --- | --- |
| Utbetalningsdatum | Belopp |
| 2010-01-25 | 6 519 |
| 2010-02-25 | 6 519 |
| 2010-03-25 | 6 519 |
| 2010-04-25 | 6 519 |
| 2010-05-25 | 6 519 |
| 2010-06-25 | 6 519 |
| 2010-07-25 | 6 519 |
| 2010-08-25 | 6 519 |
| 2010-09-25 | 6 519 |
| 2010-10-25 | 6 519 |
| 2010-11-25 | 6 519 |
| 2010-12-25 | 6 520 |
| Summa | 78 229 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 1:6 ap.1 | Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser |

## 6 Avgifter och bidrag

## 6.4 Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Inkomsterna disponeras av Tillväxtanalys. Avgifternas storlek bestäms av myndigheten, dock ej i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191).

## 6.5 Villkor för bidragsfinansierad verksamhet

Tillväxtanalys får ta emot bidrag, såväl från statliga som icke statliga finansiärer, för sin utlandsbaserade verksamhet. Bidragsinkomsterna disponeras av myndigheten.

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Roland Bjuremalm

Kopia till

- Riksdagen, näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Statsrådsberedningen
- Internrevisionen/SB
- Finansdepartementet/BA och ESA
- Integrations- och jämställdhetsdepartementet/KO och IU
- Socialdepartementet/HS och EIS
- Miljödepartementet/I
- Kulturdepartementet/KV
- Utbildningsdepartementet/IS
- Utrikesdepartementet/USTYR
- Näringsdepartementet/MK, E, ENT, FIN, RT, IR och TR
- Regeringskansliets Förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Forum för småföretagsforskning
- Kommerskollegium
- Konjunkturinstitutet
- Konkurrensverket
- Mittuniversitetet
- Myndigheten för utländska investeringar i Sverige (ISA)
- Statens energimyndighet
- Statens institut för kommunikationsanalys
- Statistiska centralbyrån
- Sveriges exportråd
- Verket för innovationssystem
- Tillväxtverket
- Samtliga länsstyrelser
- Skåne läns landsting
- Västra Götalands läns landsting
- Samverkansorganet i Kalmar län
- Samverkansorganet i Gotlands län
- Samverkansorganet i Dalarnas län
- Samverkansorganet i Östergötlands län
- Samverkansorganet i Hallands län
- Samverkansorganet i Blekinge län
- Samverkansorganet i Uppsala län
- Samverkansorganet i Södermanlands län
- Samverkansorganet i Jönköpings län
- Samverkansorganet i Gävleborgs län
- Samverkansorganet i Värmlands län
- Samverkansorganet i Kronobergs län
- Samverkansorganet i Örebro län
- Samverkansorganet i Västerbottens län
- Almi Företagspartner AB
- Innovationsbron AB
- Stiftelsen Industrifonden
- Stiftelsen Norrlandsfonden

På regeringens vägnar

Maud Olofsson

Roland Bjuremalm

Kopia till

- Riksdagen, näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Riksgäldskontoret
- Ekonomistyrningsverket
- Statsrådsberedningen
- Internrevisionen/SB
- Finansdepartementet/BA och ESA
- Integrations- och jämställdhetsdepartementet/KO och IU
- Socialdepartementet/HS och EIS
- Miljödepartementet/I
- Kulturdepartementet/KV
- Utbildningsdepartementet/IS
- Utrikesdepartementet/USTYR
- Näringsdepartementet/MK, E, ENT, FIN, RT, IR och TR
- Regeringskansliets Förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Forum för småföretagsforskning
- Kommerskollegium
- Konjunkturinstitutet
- Konkurrensverket
- Mittuniversitetet
- Myndigheten för utländska investeringar i Sverige (ISA)
- Statens energimyndighet
- Statens institut för kommunikationsanalys
- Statistiska centralbyrån
- Sveriges exportråd
- Verket för innovationssystem
- Tillväxtverket
- Samtliga länsstyrelser
- Skåne läns landsting
- Västra Götalands läns landsting
- Samverkansorganet i Kalmar län
- Samverkansorganet i Gotlands län
- Samverkansorganet i Dalarnas län
- Samverkansorganet i Östergötlands län
- Samverkansorganet i Hallands län
- Samverkansorganet i Blekinge län
- Samverkansorganet i Uppsala län
- Samverkansorganet i Södermanlands län
- Samverkansorganet i Jönköpings län
- Samverkansorganet i Gävleborgs län
- Samverkansorganet i Värmlands län
- Samverkansorganet i Kronobergs län
- Samverkansorganet i Örebro län
- Samverkansorganet i Västerbottens län
- Almi Företagspartner AB
- Innovationsbron AB
- Stiftelsen Industrifonden
- Stiftelsen Norrlandsfonden