Försvarsdepartementet

Regeringsbeslut

13

2003-12-18

Fö2003/2701/EPS

(delvis)

Försvarsmakten

.

107 85 STOCKHOLM

# Ändring av regleringsbrev för budgetåret 2003 avseende Försvarsmakten

Riksdagen har beslutat om Försvarsmaktens verksamhet för budgetåret 2003 (prop. 2002/03:1, utg.omr. 6, bet. 2002/03: FöU1, rskr. 2002/03:44 och prop. 2002/03:100, utg.omr. 6, bet. 2002/03: FiU21, rskr. 2002/03:235 och prop. 2003/04:1, utg. omr. 6, bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:47).

Med ändring av regleringsbrevet beslutar regeringen att följande ska gälla under budgetåret 2003 för Försvarsmakten och nedan angivna anslag.

# 1 Verksamhet

Försvarsmaktens uppgifter, verksamhet m.m. framgår av förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten.

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Utrikes- och säkerhetspolitik | Fredsfrämjande verksamhet | Fredsfrämjande verksamhet |
| Totalförsvar | Det militära försvaret | Utbildning, planering m.m. |
| Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling |
| Insatser |
| Försvarsunderrättelseverksamhet |

## 1.1 Verksamhetsstyrning

Följande gäller för verksamheten inom Försvarsmaktens ansvarsområde.

Politikområde Utrikes- och säkerhetspolitik

### Mål

Målet för politikområdet är att säkerställa Sveriges intressen i förbindelserna med andra länder.[1]

[1] Andra myndigheter vars verksamhet skall bidra till målet är bl.a. Regeringskansliet, Rikspolisstyrelsen och Sida.

Verksamhetsområde Fredsfrämjande verksamhet

### Mål

Målet för verksamhetsområdet är att bidra till konfliktlösning, krishantering och förebyggande av väpnade konflikter samt att stärka skyddet för mänskliga rättigheter och humanitär rätt.

Verksamhetsgren Fredsfrämjande verksamhet

### Mål

1. Målet för verksamhetsgrenen är att Försvarsmakten skall rekrytera, utbilda och utrusta den personal som regeringen beslutar att ställa till förfogande för internationell fredsfrämjande verksamhet samt genomföra de insatser som regeringen beslutar om. Vidare skall Försvarsmakten administrera det svenska deltagandet i de aktuella missionerna. Pågående missioner, inklusive beräknade belopp, framgår av regleringsbrevet för utgiftsområde 5 Internationell samverkan, anslaget 5:6 Fredsfrämjande verksamhet.

### Återrapportering

Försvarsmakten skall i samband med delårsrapporten samt årsredovisningen redovisa

- vilken fredsfrämjande verksamhet som finansieras från utgiftsområde 5 Internationell samverkan, anslaget 5:6 Fredsfrämjande verksamhet som Försvarsmakten deltar i,

- en sammanfattning av mandatet för missionen och dess utsträckning i tiden,

- läget mellan parterna och vid de svenska enheterna samt under perioden genomförd verksamhet,

- antalet över året tjänstgörande svensk personal[2] i respektive mission och

- erfarenheter av det svenska deltagandet.

[2] I årsredovisningen skall även ingå en sammanställning enligt vad som framgår av bilaga 3, tabell 7

Politikområde Totalförsvar

### Mål

Målet för politikområdet är att bidra till att bevara vårt lands fred och självständighet. Vi skall kunna möta militära hot som direkt berör Sverige. Internationellt skall vi bidra till fred och säkerhet i omvärlden genom gemensamma fredsfrämjande och humanitära insatser både i och utom Europa.

Totalförsvarsresurserna[3] skall kunna användas för följande huvudändamål:

- försvara Sverige mot väpnat angrepp,

- hävda vår territoriella integritet,

- bidra till fred och säkerhet i omvärlden och

- bidra till att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred.

[3] Myndigheter vars verksamhet skall bidra till målet är Försvarsmakten, Försvarets materielverk, Försvarshögskolan, Försvarets radioanstalt, Totalförsvarets pliktverk, Totalförsvarets forskningsinstitut, Styrelsen för psykologiskt försvar, Rikspolisstyrelsen, Socialstyrelsen, Smittskyddsinstitutet, Post- och telestyrelsen, Vägverket, Banverket, Sjöfartsverket, Affärsverket svenska kraftnät, Statens energimyndighet, Kommerskollegium, Riksförsäkringsverket, Finansinspektionen, Riksskatteverket, Statens jordbruksverk, Arbetsmarknadsstyrelsen, Migrationsverket, Lantmäteriverket, Krisberedskapsmyndigheten, Statens räddningsverk och länsstyrelserna.

Verksamhetsområde Det militära försvaret

### Mål

Målet för verksamhetsområdet är att resurserna skall kunna användas för de huvudändamål som har angetts för politikområdet Totalförsvar.

Försvarsmakten skall under försvarsbeslutsperioden uppnå och vidmakthålla den operativa förmåga i olika avseenden som anges i detta regleringsbrev. De totalförsvarsgemensamma verksamheterna skall lämna det stöd som är nödvändigt för att totalförsvarsresurserna skall kunna användas för att uppnå målet.

Stödet skall omfatta materielförsörjning, personalförsörjning, högre utbildning inom totalförsvaret, kompetensutveckling, forskning och utveckling samt signalspaning m.m.

Det militära försvaret omfattar den verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten och delar av den verksamhet som bedrivs av de totalförsvarsgemensamma myndigheterna. Dessa utgörs av Försvarets materielverk, Totalförsvarets forskningsinstitut, Försvarshögskolan, Totalförsvarets pliktverk och Försvarets radioanstalt.

Uppgifter

Försvarsmakten skall lösa de uppgifter som framgår av förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten.

2. Återrapportering: Försvarsmakten skall redovisa i vilken grad myndigheten kan lösa sina uppgifter. Redovisningen skall göras enligt följande bedömningsskala:

- God: Resurser (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet. Uppgifterna kan lösas.

- Godtagbar: Brister och störningar nedsätter handlingsfriheten och förmågan. Uppgifterna kan dock i huvudsak lösas.

- Icke godtagbar: Svåra brister. Uppgifterna kan inte lösas.

Eventuella avvikelser från angivna krav skall kommenteras. Av redovisningen skall framgå hur värderingarna gjorts och hur slutsatserna dragits. Redovisningen skall ta sin utgångspunkt i måluppfyllnaden för operativ förmåga i olika avseenden.

Operativ förmåga i olika avseenden

3. För att kunna lösa ovanstående uppgifter skall Försvarsmakten ha följande operativa förmåga i olika avseenden.

Vad avser uppgiften att försvara Sverige mot väpnat angrepp skall Försvarsmakten alltid

- ha förmåga att möta olika former av informationsoperationer och därigenom bidra till samhällets totala motståndsförmåga,

- ha förmåga att upptäcka och möta begränsade angrepp mot Sverige som sker med i första hand fjärrstridsmedel, eller hot om sådana,

- ha förmåga att i samverkan med övriga delar av totalförsvaret vidta skyddsåtgärder vid begränsade insatser mot civila och militära mål,

- ha förmåga att upptäcka och möta intrång av stridskrafter på vårt territorium samt

- ha förmåga att förebygga och minska verkningar vid angrepp med nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel (NBC) och bidra till samhällets totala motståndsförmåga mot sådana.

Försvarsmakten skall ha beredskap för att på kort sikt (högst ett år efter regeringens beslut)

- kunna utveckla förmåga till skyddsåtgärder som bidrar till att samhället kan motstå bekämpning av samhällsfunktioner och infrastruktur samt

- kunna utveckla ytterligare förmåga att möta angrepp med fjärrstridsmedel samt begränsade luftrörliga insatsstyrkor.

Försvarsmakten skall vidare på medellång sikt (inom fem år efter regeringens beslut), efter anpassningsåtgärder, kunna utveckla förmåga att möta mer omfattande militära angrepp i form av samordnade operationer.

Försvarsmakten skall vidare skapa en grund för att på lång sikt (i ett tioårsperspektiv) kunna utveckla förmåga att möta flera olika typer av väpnade angrepp, även sådana med mera omfattande operationer inkluderande utnyttjandet av NBC-stridsmedel.

Vad avser uppgiften att hävda Sveriges territoriella integritet skall Försvarsmakten alltid

- ha förmåga att upptäcka och ingripa mot kränkningar av territoriet och särskilt i Östersjöområdet snabbt kunna öka denna förmåga i anslutning till akuta kriser,

- ha förmåga att upptäcka och avvisa säkerhetshot i samverkan med andra myndigheter samt

- ha förmåga att tidigt upptäcka NBC-insatser i närområdet.

Vad avser uppgiften att bidra till fred och säkerhet i omvärlden skall Försvarsmakten alltid

- ha förmåga att i samverkan med andra länder planera, genomföra och utvärdera fredsbevarande operationer, främst i Europa och dess närhet, men även globalt,

- ha förmåga att i samverkan med andra länder planera, genomföra och utvärdera fredsframtvingande operationer i Europa och dess närhet,

- ha förmåga att kunna skydda sig mot begränsade NBC-angrepp,

- ha förmåga att lämna stöd till fredsfrämjande och humanitär verksamhet, främst i Europa och dess närhet samt

- ha förmåga att i samverkan med andra länder planera, genomföra och utvärdera övningsverksamhet inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet, främst i närområdet.

På medellång sikt (inom fem år efter beslut av regeringen) skall Försvarsmakten med mindre styrkor kunna delta i fredsframtvingande operationer även globalt.

Vad avser uppgiften att bidra till att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred skall Försvarsmakten alltid

- ha förmåga att samverka med civila myndigheter och ha förmåga att ställa resurser till förfogande.

Kraven på förmåga att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred skall inte utgöra en utgångspunkt för Försvarsmaktens utformning och omfattning men skall beaktas i den operativa och territoriella planeringen, vid planering av övningsverksamhet samt när det gäller tillgänglighet till vissa resurser, såsom materielslag och förnödenheter.

4.Återrapportering: Försvarsmakten skall redovisa i vilken grad myndigheten uppfyller kraven på operativ förmåga i olika avseenden. Redovisningen skall göras med hjälp av ovan nämnda bedömningsskala. Myndighetens operativa förmåga i olika avseenden skall anges. För operativ förmåga som skall kunna intas inom angivna tidsramar skall en realiserbarhetsbedömning göras av möjligheterna att innehålla de angivna tidsramarna. Eventuella avvikelser från angivna krav skall kommenteras. Av redovisningen skall framgå hur slutsatserna dragits.

Insatsorganisationens utveckling

5. För att kunna upprätthålla ovan angiven operativ förmåga i olika avseenden skall Försvarsmakten utforma insatsorganisationen enligt nedanstående tabeller. Insatsorganisationen beskrivs översiktligt och upptar endast viktigare förband på bataljonsnivå och högre samt vissa fristående förband. Av tabellen framgår kvantitativa mål för krigsförbanden. Avvecklingstakten för förband som utgår framgår ej

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Operativa lednings- och underhållsförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| HKV med stabsförband | V/1 | V/1 | V/1 |
| Operativ insatsledning med stabsförband | U/1 | V/1 | V/1 | Se not 1 |
| Divisionsledningsbataljon | Fu/1 | V/1 | V/1 | Se not 1 |
| Operativ sambandsbataljon | Fu/1 | V/1 | V/1 |
| Signalspaningsbataljon | Fu/1 | V/1 | V/1 |
| Telekrigsbataljon | U/1 | U/1 | U/1 |
| IT-försvarsenhet | U/1 | V/1 | V/1 |
| Telenätenhet | V/1 | V/1 | V/1 |
| Vädercentral | V/1 | V/1 | V/1 |
| Teknisk bataljon | U/1 | U/1 | V/1 |
| Operativt teknikkompani | Fu/2 | Fu/2 | Av |
| Operativ transportbataljon | V/2 | V/2 | V/2 |
| Marktelebataljon | Fu/2 | V/2 | V/2 |
| Transportledningsstab | V/3 | V/3 | V/3 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Divisionsförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Artilleriregementsledning med ledningsförband | Fu/1 | V/1 | V/1 |
| Underrättelsebataljon | Fu/1 | V/1 | V/1 |
| Fallskärmsjägarbataljon | V/1 | V/1 | V/1 |
| Säkerhetsbataljon | Fu/3 | V/3 | V/3 |
| Jägarbataljon | V/2 | V/2 | V/2 |
| Luftvärnsbataljon 97/70 | V/2 | V/2 | V/2 |
| Luftvärnsbataljon 90/70 | V/1 | V/1 | V/1 |
| Ingenjörbataljon | V/3 | V/3 | V/3 |
| Förbindelsebataljon | V/3 | V/3 | V/3 |
| Ammunitionsröjningskompani | U/2 | V/2 | V/2 |
| Stridsvagnstransportkompani | V/3 | V/3 | V/3 |
| NBC-kompani | U/1 | U/1 | V/1 | Se not 2. |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nationella skyddsstyrkor | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Militärdistriktsstaber med 29 MD-grupper | Fu/4 | V/4 | V/4 |
| Markstridsbataljon | Fu/12 | V/12 | V/12 |
| Norrlandsjägarbataljon | V/2 | V/2 | V/2 |
| Marin basskyddsbataljon | Fu/2 | V/2 | V/2 |
| Marin bevakningsbataljon | Fu/3 | V/3 | V/3 |
| Bevakningsförband (KBV) | V/5 | V/5 | V/5 |
| Hemvärnsbataljon | V/ 170 | V/ 170 | V/ 170 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Armébrigadförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Armébrigadledning med ledningsförband | V/6 | V/6 | V/6 |
| Mekaniserad bataljon | Fu/ 16 | V/16 | V/16 | Se not 3. |
| Haubitsbataljon 77 B | V/4 | V/4 | V/4 |
| Luftvärnsbataljon 90/70 M | V/4 | V/4 | V/4 |
| Pionjärbataljon | V/4 | V/4 | V/4 |
| Underhållsbataljon | V/4 | V/4 | V/4 |
| Luftburen bataljon | U/1 | U/1 | U/1 |
| Stadsskyttebataljon | V/6 | V/6 | V/6 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marina lednings- och underhålls-förband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| SjöbevC | V/6 | Av |
| Sjöinformationsbataljon | U/2 | V/2 | V/2 |
| Orion | V/1 | V/1 | V/1 |
| Marin underhållsbataljon | V/1 | Av |
| Marint underhållskompani | V/1 | Av |
| Marin basbataljon | U/2 | V/2 | V/2 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försvarsmaktens helikopterförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Helikopterbataljon | Fu/2 | Fu/2 | Fu/2 | Se not 4. |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stridsfartygsförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Ytstridsflottilj | V/2 | V/2 | V/2 |
| Minkrigsflottilj | V/1 | V/1 | V/1 |
| Ubåtsflottilj | V/1 | V/1 | V/1 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amfibieförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Amfibiebrigadledning med ledningsförband | V/1 | V/1 | V/1 | Se not 5. |
| Amfibiebataljon | V/3 | V/3 | V/3 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Flygvapnets lednings- och underhållsförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Strilbataljon 04 | Fu/3 | V/3 | V/3 | Se not 6. |
| Radarflyggrupp (FSR 890) | V/1 | V/1 | V/2 |
| Flygbasbataljon 04 | V/8 | V/8 | V/8 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| JAS 39-förband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| JAS 39-division | V/5 | V/7 | V/7 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Övriga stridsflygförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| JA 37-division | V/2 | Av | Se not 7. |
| AJS 37-division inklusive SK 37 E | V/1 | V/1 | V/1 |

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Transportflygförband | 2003 | 2004 | 2005 | Anmärkning |
| Central transportflygdivision | V/4 | V/4 | V/4 |
| Regional transportflygdivision | V/2 | V/2 | V/2 |

Noter:

1. ATK med divisionsstab samt MTK och FTK med insatsledningar ingår i OPIL.

2. Endast expertgrupp år 2003.

3. Fyra bataljoner vidmakthålls, övriga bataljoner är i olika stadium av färdigställande mot org. 2004. Förbandens innehåll av stridsfordon är differentierat med hänsyn till taktiskt nyttjande.

4. Helikopterbataljonerna omfattar en bataljon med markoperativ huvudinriktning samt en bataljon med sjöoperativ huvudinriktning med ingående SAR-enheter.

5. I amfibiebrigadledning med ledningsförband ingår lednings-, spanings-, pionjär-, underhålls-, luftvärnsrobot- och sensorkompani.

6. I Strilbataljon 04 ingår StriC-, sambands-, radio- och radarförband.

7. Vid sidan av insatsorganisationen bibehålls en JA 37-division tills vidare i grundorganisationen för att säkerställa ombeväpning till Gripensystemet och pilotutbildningen.

Försvarsmakten skall differentiera beredskapen i insatsorganisationen i överensstämmelse med ovan beslutad operativ förmåga. Utgångspunkten skall vara att endast de förband som oundgängligen behövs och är lämpade för att möta såväl okonventionella som konventionella hot i det omedelbara tidsperspektivet skall ges en hög beredskap. Tillgängliga resurser skall koncentreras till dessa förband. Detsamma gäller för förband avsedda för internationella insatser i enlighet med vad regeringen anmält till internationella styrkeregister.

Efter det att behoven enligt ovan är tillgodosedda skall resurser fördelas på andra delar av insatsorganisationen som i konsekvens med detta skall ges en lägre beredskap, dvs. ett eller flera år.

Användbarheten och tillgängligheten mellan insatsorganisationens förband skall härigenom varieras vad gäller utbildning, övning, utrustning och personellt innehåll. Genom dessa åtgärder skall nödvändiga förutsättningar skapas för att uppnå en hög insatsförmåga i det, i jämförelse med insatsorganisationen som helhet, begränsade antal förband som behövs för att lösa Försvarsmaktens uppgifter inom ramen för nuvarande säkerhetspolitiska läge.

Planeringen för 2004 - 2006 skall redovisas enligt vad som framgår av uppdrag 59.

6.Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa under året genomförd viktigare verksamhet för insatsorganisationen inom samtliga verksamhetsgrenar och hur denna i tillämpliga delar har bidragit till insatsorganisationens utveckling.

Uppföljning av krigsförband i insatsorganisationen skall utöver ovanstående redovisas enligt den modell som framgår av bilaga 1. Redovisning av ovanstående återrapportering skall utformas i nära samverkan med Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

Verksamhetsgren Utbildning, planering m.m.

### Mål

Inriktning av verksamheten

7. Utbildnings- och övningsverksamheten skall prioriteras till de förband som har högst beredskap samt till de förband som regeringen anmält till internationella styrkeregister. Åtgärder för att öka rekryteringen av total­försvarspliktiga till internationella insatser skall prioriteras.

Övningsverksamheten skall vidare planeras och genomföras så att förmågan att verka inom operativt samordnade insatser samt att leda bataljons- och högre förbandsnivåer utvecklas. Försvarsmaktens förmåga att samverka med andra myndigheter och den civila delen av totalförsvaret skall bibehållas.

Övningsverksamheten

8. Försvarsmakten skall genomföra övningsverksamhet i huvudsak enligt den planering som redovisades till regeringen den 17 maj 2002.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa utgifterna för genomförd övningsverksamhet, effekten av denna och viktigare avvikelser från den redovisade planeringen.

9. Försvarsmakten får senarelägga tidpunkten för en hemställan om en trilateral samövning med Storbritannien och USA inom området skydd mot cyberattacker till den 1 mars 2003 eller den senare tidpunkt som Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) beslutar.

Utbildning av förband i insatsorganisationen

Ett kompani pbv 302 för internationella insatser skall enligt tidigare beslut vidmakthållas intill 1 juli 2003.

10.Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa utvecklingen av förband anmälda till styrkeregister.

11.Återrapportering: Försvarsmakten skall redovisa vidtagna åtgärder för att öka utbildnings- och övningsverksamheten inom flygstridskrafterna i förhållande till 2001 och 2002 års nivåer, liksom resultatet av dessa åtgärder.

12.Återrapportering: Försvarsmakten skall i delårsrapporten och årsredovisningen redovisa de åtgärder som vidtagits med anledning av militära flyginspektionens yttrande i årsredovisningen för 2001 samt resultatet av dessa åtgärder.

13.Återrapportering: Försvarsmakten skall i delårsrapporten och årsredovisningen redovisa de åtgärder som vidtagits med anledning av Statens haverikommissions rapport RM 2002:01 om helikopterolyckan i Kebnekaisefjällen den 11 augusti 2000. Försvarsmakten skall även redovisa resultatet av de vidtagna åtgärderna.

Internationell övningsverksamhet

14. Försvarsmakten skall i enlighet med 6 § förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten delta i övningar inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) i första hand med sådana enheter som är anmälda inom ramen för planering- och översynsprocessen (PARP) och EU:s styrkeregister för krishantering. Övningar i närområdet skall prioriteras. Därutöver skall Försvarsmakten med stabsresurser delta i EU:s krishanteringssamarbete. Försvarsmakten skall beakta de handlingsregler rörande Försvarsmaktens deltagande i övningar inom ramen för PFF som regeringen beslutat den 20 december 2001 (Fö2001/2965/MIL) och kan komma att besluta i särskild ordning.

Återrapportering:Försvarsmakten skall göra en samlad analys och utvärdering av myndighetens deltagande i övningarna samt redovisa särskilda utgifter i samband med dessa. I analysen skall ingå en bedömning av hur erfarenheterna av deltagande i övningar implementerats i förbandsproduktionen.

15. Försvarsmakten skall vidare inkomma med en utvärdering av erfarenheterna från deltagande i aktiviteter inom de olika samarbetsområdena i Sveriges individuella partnerskapsprogram (IPP). Utvärderingen skall i tillämpliga delar vara kopplad till de partnerskapsmål som regeringen beslutat anta inom ramen för planerings- och översynsprocessen (PARP).

Slutligen skall Försvarsmakten i samband med det fortsatta beredandet av Sveriges IPP lämna ett förslag beträffande planering av, deltagande i och värdskap för PFF-övningar samt övningar i PFF:s anda för åren 2003-2006. Förslag beträffande värdskap för övningar skall även innefatta Försvarsmaktens syn på hur civil-militär samverkan skall beaktas i övningen. Försvarsmakten skall redovisa förslaget i budgetunderlaget för 2004. I förslaget skall också ingå en redovisning av beräknade kostnader för åren 2003 - 2004 samt en prognos för kostnaderna 2005 - 2006.

Förändringar i grundorganisationen

16. Försvarsmakten skall under 2003 vidta förberedelser för att kunna lägga ned Upplands flygflottilj senast den 31 december 2003.

17. Försvarsmakten skall under 2003 vidta förberedelser för att kunna lägga ned Livgardet och Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet senast den 31 december 2003.

18. Försvarsmakten skall under 2003 vidta förberedelser för att kunna inrätta organisationsenheten Livgardet i Upplands-Bro/Kungsängen den 1 januari 2004. I den nya organisationsenheten skall ingå verksamheten vid nuvarande Livgardet och Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet. En enhet i den nya organisationsenheten skall benämnas Swedint. Försvarsmakten skall säkerställa att planerad besparing avseende dessa grundorganisatoriska förändringar kan uppnås.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa de åtgärder som under 2003 vidtagits för att nå besparingsmålet.

19.a) Försvarsmakten skall under 2003 fortsätta förberedelserna för att kunna organisera Högkvarterets enhet för operativ insatsledning i Uppsala senast den 31 december 2004.

b) Försvarsmakten skall under 2003 fortsatt tillförsäkra möjlighet till tillfällig basering av sjöstridskrafternas fartyg i Göteborg.

20. Försvarsmakten får, med undantag från vad som anges i förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten, bedriva flygskolans grundläggande flygutbildning och grundläggande taktiska flygutbildning vid Upplands flygflottilj längst till och med den 30 juni 2003 respektive längst till och med den 31 december 2003.

21. I mars 2002 redovisade Försvarsmakten och Lunds universitet rapporten Samverkan mellan civil och militär flygutbildning. Försvarsmakten skall tillsammans med Lunds universitet - inom ramen för myndigheternas verksamhet - senast den 30 juni 2003 inrätta en samrådsnämnd på det sätt och med de uppgifter som föreslås i rapporten. Inom ramen för samrådsnämndens arbete och med rapporten som grund skall Försvarsmakten och universitetet fortsätta att utveckla samverkan mellan civil och militär flygutbildning. Myndigheterna skall härvidlag kontinuerligt pröva möjligheterna att fördjupa samverkan för att på så sätt åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de statliga resurserna för flygutbildning.

Återrapportering: Försvarsmakten skall tillsammans med Lunds universitet i anslutning till årsredovisningen återredovisa frågor om samverkan avseende flygutbildning med bl.a. inrättandet av samrådsnämnden och nämndens arbetsordning och arbetsplan samt övriga vidtagna samverkansåtgärder och resultatet av dessa åtgärder.

22.Återrapportering:Försvarsmakten skall i samband med delårsrapporten samt i årsredovisningen redovisa utvecklingen av viktigare områden inom Försvarsmaktens logistik. Av redovisningarna skall bl.a. framgå följande:

- Hur Försvarsmaktens målsättningar för rationalisering och besparingar inom underhållstjänsten och stödverksamheten har uppnåtts. En jämförelse mellan de av Försvarsmakten i budgetunderlaget för 2003 budgeterade kostnadsreduceringarna och utfallet skall redovisas och kommenteras.

- Hur etableringen av de olika verksamhetsställena inom organisationsenheten fortskrider med därtill hörande avvecklingsåtgärder. Redovisningarna skall omfatta bl.a. förändringar inom Försvarsmakten avseende mark, anläggningar och lokaler med anledning av att Försvarsmaktens logistik inrättats.

- Hur utvecklingen av beställarfunktionen inom Försvarsmakten fortskrider för att säkerställa de krav på underhållstjänst och stödverksamhet som ställs inom grund- respektive insatsorganisationen. Gjorda avvägningar mellan ekonomisk rationalitet i grundorganisationen å ena sidan och insatsorganisationens behov för nationella och internationella insatser å andra sidan skall redovisas och kommenteras. Högkvarterets organisation för att styra och följa upp verksamheten inom Försvarsmaktens logistik skall framgå.

23.Återrapportering:Försvarsmakten skall i kvartalsrapporterna, delårsrapporten och årsredovisningen redovisa arbetet med att förändra grundorganisationen i enlighet med vad som anges i bilaga 2.

Nätverksbaserat försvar

24. Återrapportering:Försvarsmakten skall när det gäller arbetet med utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar, inklusive genomförande av ledningssystemets utveckling i samband med en hemställan därom enligt punkt 46 eller senast den 1 oktober 2003 redovisa genomförd verksamhet och uppnådda resultat i förhållande till de av Försvarsmakten fastställda målen. Eventuella förändringar jämfört med årsredovisningen för 2002 avseende dessa mål, utvecklingsarbetets fortskridande, planerade kostnader samt bakgrunden till dessa skall särskilt kommenteras. En motsvarande redovisning skall göras den 1 mars 2004.

Redovisningen skall kunna utgöra underlag för Regeringskansliets (Försvarsdepartementet) eller regeringens ställningstaganden i fråga om fortsatt utveckling.

Personalförsörjning (anställd personal)

Fortsatt utveckling av personalförsörjningssystemet

25. I propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret redovisade regeringen sin syn på hur Försvarsmaktens personalförsörjningssystem bör utvecklas. Den 25 april 2002 uppdrog regeringen till Försvarsmakten att genomföra de förändringar i myndighetens personalförsörjningssystem som framgår av nämnda proposition. Den 10 oktober 2002 gav regeringen Försvarsmakten ett kompletterande uppdrag i vilket regeringen bl.a. framhöll att det bör vara möjligt att öka ambitionsnivån i fråga om antalet kvinnliga officerare, att förändringarna av personalens karriär- och utvecklingsmöjligheter skall ske inom ramen för det nuvarande befälssystemet och att ett system med beredskapssoldater bör utformas. Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars 2003.

26.Återrapportering: Försvarsmakten skall i delårsrapporten samt i årsredovisningen ge en lägesrapport beträffande hur arbetet med att utveckla myndighetens personalförsörjningsystem fortskrider efter det att ovan nämnda uppdrag redovisats.

27.Återrapportring:Försvarsmakten skall i årsredovisningen lämna en personalberättelse enligt vad som anges i tabellerna i bilaga 3. Försvarsmakten skall dessutom redovisa hur yrkesofficerarnas, reservofficerarnas och den civilanställda personalens åldersstruktur förändrats i jämförelse med 2002. Det underlag som redovisas skall analyseras. Av analysen skall framgå hur förändringarna av de personella resurserna påverkar förbandsproduktionen, avvecklingen av överskottsförnödenheter samt möjligheterna att upprätthålla de kompetenser och den förmåga som krävs för att utföra de uppgifter som regeringen ger.

Av personalberättelsen skall vidare framgå i vilken omfattning utlandsstyrkan bemannas med personal som deltagit i tidigare missioner. Av särskilt intresse är en redogörelse för hur vanligt det är att personal ur olika personalkategorier, vid upprepade tillfällen och under ett begränsat antal år, tjänstgör i utlandsstyrkan[4].

[4] Försvarsmakten skall vidare redovisa vilka åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts i fråga om att i en ökande omfattning bemanna utlandsstyrkan med reservofficerare för att därigenom kunna ianspråkta yrkesofficerarna i en minskande omfattning.

Personalberättelsen bör i övrigt ges en utformning som motsvarar den för 2001 med de kompletteringar som Försvarsmakten anser vara lämpliga.

Personalförsörjning (totalförsvarspliktig personal)

28. Försvarsmakten skall inrikta utbildningen av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt mot nedanstående antal inryckande inklusive beräknade avgångar under grundutbildningen.

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 16 000 | 16 000 | 17-18 000 | 17-18 000 |

Regeringens anvisningar till Försvarsmakten inför budgetunderlaget för 2005 kan komma att påverka inriktningen för 2005 och 2006.

29.Återrapportering:Utbildningsvolymerna och utgifterna skall redovisas i tabellform enligt bilaga 3.

30. Försvarsmakten skall genomföra värnpliktsutbildning omfattande cirka tre månader för rekrytering till hemvärnet. Försvarsmakten skall aktivt verka för att antalet utbildade för rekrytering till hemvärnet ökar jämfört med 2002, bl.a. genom att utveckla rekryteringsverksamheten.

Återrapportering:Erfarenheter och resultat från verksamheten skall redovisas liksom antalet som fullgjort utbildning, tecknat kontrakt med hemvärnet efter fullgjord utbildning samt hur många som kvarstår i hemvärnet efter ett år.

31. Försvarsmakten skall med stöd av Totalförsvarets pliktverk vidta åtgärder för att fler kvinnor skall söka och fullgöra värnpliktsutbildning. Vidare skall åtgärder vidtas för att bättre spegla samhällets etniska och kulturella mångfald.

32.Återrapportering:De åtgärder som vidtagits och resultaten av dessa skall redovisas. Antalet kvinnor som har påbörjat respektive slutfört värnpliktsutbildning under året skall redovisas tillsammans med de åtgärder som vidtagits för att främja etnisk och kulturell mångfald. En särskild redovisning av vilket resultat översynen av befattningskraven gett skall lämnas tillsammans med en bedömning av vilket arbete som kvarstår och en tidsplan för arbetets slutförande.

33.Försvarsmakten skall ge administrativt stöd till tidningen Värnpliktsnytt. Tidningen skall vara ett forum för information och åsiktsutbyte för totalförsvarspliktiga. De totalförsvarspliktiga som fullgör grundutbildning skall tillförsäkras inflytande över tidningens utformning och innehåll och tillställas tidningen kostnadsfritt. Totalförsvarspliktiga får fullgöra del av grundutbildningen vid tidningen. Vidare skall tidningen i journalistiskt och redaktionellt hänseende lyda under chefsredaktören. Tidningens självständighet skall säkerställas.

Återrapportering:Verksamhet och annonsintäkter för tidningen Värnpliktsnytt skall redovisas i Försvarsmaktens årsredovisning.

34. Den 1 juli 2002 infördes ett förbättrat personskadeskydd för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt.

35. Återrapportering: En utvärdering av utfallet skall redovisas. Utvärderingen skall främst inriktas mot rehabiliteringsansvaret och ersättningen till anhöriga. Vidare skall samtliga kostnader för personskadeskyddet och statens riskgaranti redovisas.

36. Verksamheten Försvar mot droger skall vara en del av Värnpliktsrådets organisation med uppdrag att bedriva drogförebyggande verksamhet bland totalförsvarspliktiga. I arbetsgruppen Försvar mot droger skall även representanter för Civilpliktsrådet ingå.

Återrapportering:Om Värnpliktsrådet enligt 20 § förordningen (1995:808) om medinflytande för totalförsvarspliktiga anordnar värnpliktskongress, skall Värnpliktsrådet inkomma med återrapportering avseende genomförd kongress senast den 30 april 2003 till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

Verksamheten Försvar mot droger skall redovisas särskilt vad gäller verksamhet och kostnader fördelat på löner, resor och övrigt. Redovisningen skall ske i samband med Värnpliktsrådets redovisning.

Frivillig försvarsverksamhet

37. De frivilliga försvarsorganisationerna skall ges möjlighet att stödja utvecklingen av frivillig försvarsverksamhet i Estland, Lettland, Polen, Litauen, Ryssland och Ukraina. Försvarsmakten och Krisberedskapsmyndigheten skall samordna frivilligorganisationernas stöd med det säkerhetsfrämjande samarbete som myndigheterna i övrigt bedriver med nämnda länder inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet med Öst- och Centraleuropa.

38.Återrapportering:De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet skall återrapporteras. I redovisningen skall ingå en bedömning av vilka resultat och effekter de frivilliga försvarsorganisationernas arbete har fått i ovan nämnda länder. Vidare skall en bedömning av uppnådda effekter av stödet och uppdragen i förhållande till föregående år redovisas.

Senast den 31oktober 2003 skall Försvarsmakten i samråd med Krisberedskapsmyndigheten lämna förslag på vilka organisationer som skall omfattas av förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet.

39.Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa hur antalet medlemmar i respektive frivillig försvarsorganisation förändrats under 2003. Av redovisningen skall framgå vilken ålders- och kompetensstruktur de frivilliga försvarsorganisationerna som omfattas av Försvarsmaktens stöd har. Vidare skall en bedömning av vilka effekter verksamheten har fått för det militära försvaret redovisas. Jämförelse med föregående år skall göras.

Personal ur frivilliga försvarsorganisationer som har krigsplacering i Försvarsmakten skall redovisas till antal och organisationstillhörighet. Antalet nya frivilligavtal skall redovisas.

40. Försvarsmakten och Krisberedskapsmyndigheten skall under 2003 i samverkan med de frivilliga försvarsorganisationerna förfina den redovisning som ligger till grund för fördelningen av organisationsstödet. Inriktningen är att Krisberedskapsmyndigheten successivt och från och med 2005 skall tillämpa det system för fördelning av organisationsstöd som i stort överensstämmer med den av Försvarsmakten och Krisberedskapsmyndigheten den 15 oktober 2002 till Försvarsdepartementet redovisade modellen för fördelning av organisationsstöd.

Återrapportering:Försvarsmakten skall den 1 april 2003 redovisa hur långt arbetet har fortskridit samt beräknade kostnader för införandet av det nya systemet.

Miljöfrågor

41. Nordisk Agenda 21 för försvarssektorn skall utgöra en övergripande miljöpolicy för Försvarsmaktens arbete (se bilaga 6).

Försvarsmakten skall fortsätta att fördjupa arbetet med sektorsansvar för ekologisk hållbarhet för försvarssektorn.

Försvarsmaktens verksamhet skall bedrivas inom ramen för det införda miljöledningssystemet. Särskild vikt skall läggas vid att fortsätta

- miljöutbildningen inom myndigheten,

- åtgärderna för att begränsa utsläppen av fossila bränslen och andra skadliga ämnen,

- att avveckla användningen av ämnen som bryter ned ozonskiktet samt

- att begränsa effekterna av skott- och flygbuller.

Försvarsmakten skall fortsätta att fördjupa och konkretisera arbetet med strategiska miljöbedömningar i planerings- och beslutsprocessen.

Försvarsmakten skall också

- i sitt miljöarbete väga in även andra miljöaspekter än det mer utpräglade miljöskyddet, t.ex. frågor om natur- och kulturmiljön,

- i sitt miljöarbete beakta Totalförsvarets forskningsinstituts rapport i januari 2002 Indirekt miljöpåverkan från försvarssektorn,

- stödja Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) i fråga om att bevaka den del av Europeiska gemenskapens lagstiftningsarbete m.m. på miljöområdet som kan beröra försvarssektorn och utarbeta underlag i dessa avseenden,

- stödja Totalförsvarets forskningsinstitut i dess försvars- och säkerhetspolitiska forskning för regeringens behov på försvarsmiljöområdet,

- fortsätta arbetet med att, i den takt resurserna medger, återställa områden som skadats av militär verksamhet enligt den av Försvarsmakten tidigare redovisade inventeringen av skadade områden,

- fortsätta att medverka i det internationella försvarsmiljösamarbetet och vidareutveckla försvarsmiljösamarbetet med försvarsmakterna i de nordiska staterna,

- beakta miljöskydd vid internationella insatser och övningar,

- fortsätta att utveckla ett försvarsmiljösamarbete med bl.a. den ryska försvarsmakten samt

- i enlighet med regeringens beslut samverka med amerikanska och andra myndigheter i fråga om försvarsmiljöbistånd till staterna i Östersjöområdet.

Försvarsmakten skall i egenskap av verksamhetsansvarig genomföra miljösanering enligt miljöbalken av fastigheter som avvecklas till följd av statsmakternas beslut om reduceringar av Försvarsmaktens organisation. Miljösaneringen får bedrivas i en sådan takt som resurserna medger. Härvid skall saneringen av sådana fastigheter som kan antas ha ett inte obetydligt marknadsvärde prioriteras. Miljösaneringen skall planeras i samråd med Fortifikationsverket.

Återrapportering: Försvarsmakten skall redovisa

- det fortsatta arbetet med sektorsansvar för ekologisk hållbarhet för försvarssektorn och miljöarbetets koppling till de av riksdagen fastställda miljökvalitetsmålen,

- arbetet med att utveckla det införda miljöledningssystemet,

- vidtagna åtgärder för att begränsa utsläppen från användning av fossila bränslen och andra skadliga ämnen,

- utvecklingen av blyfri ammunition,

- arbetet med strategiska miljöbedömningar i planerings- och beslutsprocessen,

- hur miljöskydd beaktats vid internationella insatser och övningar samt

- myndighetens medverkan i det internationella försvarsmiljösamarbetet och hur försvarsmiljösamarbetet med andra staters försvarsmakter utvecklas.

Skydd mot NBC-stridsmedel

42. Försvarsmakten skall ha kompetens för skydd mot NBC-stridsmedel och skall planera för att vid grundberedskap ha förmåga att minska verkningarna vid en insats med NBC-stridsmedel.

Följande enheter skall ha skydd som är anpassat till aktuella uppgifter:

- enheter för internationella operationer samt

- enheter som skall kunna verka trots insatser eller hot om insatser med NBC-stridsmedel.

Operativ och taktisk ledning skall kunna genomföras även i NBC-miljö och samordnad ledning och informationsutbyte skall kunna ske inom totalförsvaret. För detta krävs bl.a. att nödvändig kompetens i staberna säkerställs. Försvarsmakten skall utveckla förmåga att avståndsindikera NBC-stridsmedel. Metoder för att följa upp individuell exponering för NBC-stridsmedel och förmåga att kontinuerligt kunna indikera N- och C-stridsmedel skall utvecklas. I takt med teknikutvecklingen skall även förmåga att indikera och identifiera B-ämnen utvecklas.

Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 redovisa förutsättningarna för att NBC-kompaniet skall kunna vara operativt med förbandets huvuddel under 2004.

Vid NBC-utbildning skall totalförsvarsaspekter beaktas.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa hur arbetet fortskrider vad gäller utvecklingen av skydd mot NBC-stridsmedel samt förmåga och metoder avseende indikering. Av redovisningen skall bl.a. framgå statusen avseende

- fysiskt skydd,

- medicinskt skydd och medicinskt omhändertagande,

- beredskap,

- interoperabilitet,

- NBC-skyddsförmåga såväl nationellt som internationellt samt

- erfarenheter från Försvarsmaktens med stöd av Totalförsvarets forskningsinstitut upprättade NBC-styrka.

43. Återrapportering: Försvarsmakten skall i samband med delårsrapporten samt i årsredovisningen redovisa läget samt planerad utveckling av NBC-kompaniet.

44. Försvarsmakten skall lämna stöd till arbetsgruppen för inriktningen av den anslagsfinansierade forskningen för skydd mot NBC-stridsmedel.

45. Försvarsmakten skall med berörda myndigheter utreda förutsättningarna att inrätta en nationell insatsstyrka enligt det förslag som regeringens arbetsgrupp NBC har redovisat i rapporten (Fö2002/681/CIV) NBC vidareutveckling av den operativa förmågan. Uppdraget skall redovisas senast den 1 juni 2003.

Verksamhetsgren Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling

### Mål

Inriktning

Försörjningen med materiel och anläggningar samt forskningen och teknikutvecklingen skall inriktas så att Försvarsmaktens operativa behov inklusive behovet av anpassningsförmåga samt strategisk kompetens tillgodoses på ett kostnadseffektivt sätt.

46. Försvarsmakten skall säkerställa att avveckling av överskottsförnödenheter sker på ett kostnadseffektivt sätt. Avvecklingen skall ske i enlighet med följande principer.

Försvarsmaktens överskottsförnödenheter bör i första hand utnyttjas inom de frivilliga försvarsorganisationerna, för humanitära insatser, militärt och civilt säkerhetsfrämjande materielsamarbete och för att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. I andra hand bör överskottsförnödenheter erbjudas till försäljning till civila företag där det bedöms finnas en tydlig efterfrågan på marknaden. Förnödenheter som inte är efterfrågade för bistånd och humanitära åtgärder, säkerhetsfrämjande åtgärder eller för försäljning bör återvinnas eller förstöras. Detta gäller även de förnödenheter som av profil-, sekretess-, miljö- eller systemsäkerhetsskäl ej bör exponeras på marknaden. Med hänsyn till Försvarsmaktens kostnader för förrådshållning bör även förnödenheter, som inte bedöms kunna överlåtas tillräckligt skyndsamt, återvinnas eller förstöras.

Försvarsmakten skall avveckla materiel ingående i materiella mobiliseringsenheter motsvarande två armébrigader jämte understöds- och underhållsförband, en amfibiebataljon, två kustartilleribataljoner, två ubåtar samt flygbasförband m.m. enligt av Försvarsutskottet anfört i bet. 2002/03:FöU3 och förslag i Försvarsmaktens budgetunderlag för 2003, bilaga 7.

Återrapportering:Försvarsmakten skall i samband med delårsrapporten samt i årsredovisningen redovisa hur avvecklingsarbetet fortgår samt kostnaderna för detta. Av redovisningen skall bl.a. framgå hur avvecklingen hittills genomförts. Dessutom skall personal- och förrådskostnader som är särskilt förknippade med avvecklingsarbetet redovisas.

Övriga föreskrifter m.m.

47. Försvarsmakten får under året beställa följande verksamheter inom materiel- samt forsknings- och teknikutvecklingsområdet endast om regeringen medger det.

- Projektdefinitionsfas för Splitterskyddad Granatkastare 120 (SSG 120/AMOS).

- Forskning och teknikutveckling avseende flygfarkoster.

- Verksamhet inom det s.k. robotstrategiområdet.

- Utveckling av splitterskyddad enhetsplattform, SEP.

- Utveckling av artillerigranaten Excalibur, MoU 1.

- Studier och förprojektering m.m. avseende nytt ytstridsfartyg (YS NY).

- Anskaffning av vidareutveckling av lednings-, kommunikations- och informationssystem (kommunikationssystem för vissa förband, Telebassystem 2004 för flygbasbataljoner, Högfrekvensradio 2000, materiel till OPIL och IS FV).

- Utveckling av LedsystT, fas 2 steg 2.

- Vidareutveckling av JAS 39 B till JAS 39 D.

- Anskaffning av bekämpningsdemonstrator.

- Renovering/modifiering av Haubits 77 B.

- Anskaffning av jaktroboten IRIS-T (Robot 98) till JAS 39.

- Utveckling av simuleringsdemonstrator för informations- och ledningskrigföring.

- Utveckling av demonstrator för NBC-ledningssystem.

Skriftlig hemställan skall lämnas in minst sex veckor före den dag då behov av regeringens beslut föreligger.

48. Försvarsmakten skall till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) anmäla frågor som av särskilda skäl bör föranleda regeringens eller Regeringskansliets ställningstagande. Sådana frågor kan exempelvis vara beslut som kan få större betydelse för Försvarsmaktens långsiktiga inriktning, viktig inhemsk försvarsindustriell förmåga, Sveriges relationer till andra nationer (internationella samarbetsprojekt) eller medför stora ekonomiska bindningar.

Verksamhetsgren Insatser

### Mål

Grundberedskap

49. Försvarsmakten skall upprätthålla den beredskap som framgår av ett hemligt regeringsbeslut från den 30 mars 2000. Utöver vad som sägs i detta beslut skall nedanstående riktlinjer följas.

Grundorganisationen

50. Försvarsmakten skall med förband under grundutbildning och med stöd av sådana delar av insatsorganisationen som har hög beredskap kunna möta de hot om väpnade angrepp som på kort sikt kan uppstå.

Ledningsberedskapen skall medge en tidig insats med grundorganisationens resurser.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa hur beredskapen har kunnat upprätthållas enligt regeringens beslut den 30 mars 2000, kostnader för upprätthållen beredskap samt kommentera eventuella avvikelser från målen.

Incidentberedskap

51. För att kunna hävda Sveriges territoriella integritet skall Försvarsmakten ha beredskap för att kunna genomföra incidentinsatser.

Förband och enheter skall avdelas för detta ändamål. Flyg- och marinstridskrafter skall finnas i beredskap för ingripande med kraftsamling till tider och områden där risk för kränkning är som störst.

Marina stridskrafter och Försvarsmaktens helikopterförband skall finnas i beredskap för ingripande mot kränkningar av Sveriges sjöterritorium såväl på som under vattenytan. Vid övervakning av sjöterritoriet skall samverkan med Kustbevakningen ske.

Beredskap skall finnas för ingripande mot överträdelser av tillträdesbestämmelserna och för utökat skydd av samhällsviktiga anläggningar (skyddsobjekt).

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa hur beredskap har kunnat upprätthållas. Av redovisningen skall framgå vilka åtgärder myndigheten vidtagit för att säkerställa att ingripanden görs korrekt och att de rapporteras till Regeringskansliet på ett sådant sätt att rapporterna kan ligga till grund för åtgärder från Regeringskansliets sida. Kostnader för upprätthållen beredskap och insatser skall redovisas.

Beredskap för internationell verksamhet

52. Försvarsmakten skall kunna delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser i enlighet med 6 § förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa hur beredskapen har upprätthållits. Försvarsmakten skall även redovisa åtgärder som har vidtagits för att utveckla de internationella samarbeten som myndigheten har deltagit i och utgifterna för detta. Försvarsmakten skall särskilt redovisa det nordiska försvarssamarbetet, utvecklingen av Nordcaps (Nordic Coordinated Arrangement for Military Peace Support) och den gemensamma nordiska styrkan för krishantering.

53. Försvarsmakten skall genomföra kurser och utbildning för internationell verksamhet i Sverige och i utlandet inom ramen för EU, FN (inklusive Shirbrig), OSSE, PFF och Nordcaps.

Inför en antagning av icke- nordiska elever skall Försvarsmakten hos Regeringskansliet (Utrikesdepartementet och Försvarsdepartementet) anmäla frågan om elevernas deltagande.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa vilka kurser och utbildningar som genomförts samt utgifterna för dessa. Försvarsmakten skall vidare redovisa vilken verksamhet, med angivande av antalet elever, som finansierats från utgiftsområde 5 Internationell samverkan respektive utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.

Vad avser kurser inom ramen för PFF skall Försvarsmakten, utifrån det individuella partnerskapsprogrammet, i samråd med Försvarshögskolan bedöma vilka kurser och utbildningar som Försvarshögskolan bör genomföra under åren 2004 - 2005.

Försvarsmakten skall redovisa ett förslag i budgetunderlaget för 2004 avseende vilka kurser och utbildningar som skall genomföras under åren 2004 - 2005. I redovisningen skall även ingå en bedömning av beräknade kostnader för perioden.

54. Försvarsmakten skall kunna ställa personal till förfogande för tjänstgöring inom EU, i Nato:s högkvarter och i staber på olika nivåer inom ramen för EAPR-samarbetet (Euroatlantiska partnerskapsrådet) samt inom det fördjupade PFF-samarbetet.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa erfarenheter från personalens tjänstgöring i det internationella samarbetet samt hur dessa erfarenheter påverkar Försvarsmaktens utbildningar m.m.

55. Försvarsmakten skall i enlighet med 6 § förordningen (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten delta i det säkerhetsfrämjande samarbetet i Östersjön, Arktis och Barentsområdet. Försvarsmakten skall stödja Försvarshögskolan med personal till den baltiska försvarshögskolan Baltdefcol. Därutöver skall Försvarsmakten kunna stödja sjöstyrkan Baltron med personal. Försvarsmakten skall kunna ställa personal till förfogande för materiel- och kunskapsöverföring till Estland, Lettland och Litauen, kunna medverka med enheter för minröjningsoperationer till sjöss samt även i övrigt kunna medverka i det vidgade Östersjösamarbetet. Den närmare inriktningen av verksamheten skall utformas i nära samverkan med Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

Vid planering och genomförande av övningar och andra PFF-relaterade aktiviteter skall möjligheterna till svenskt stöd till de deltagande från Estland, Lettland och Litauen beaktas.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa vilken verksamhet som genomförts samt uppnådda resultat.

56. Försvarsmakten skall fortsätta utvecklingen av den datorstödda ledningsträningsanläggningen vid PfP Training Centre.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa genomförd verksamhet och planering för kommande verksamhet vid PfP Training Centre. Redovisningen skall innefatta utvecklingen av den datorstödda ledningsträningen inom PFF samt en bedömning av den fortsatta utvecklingen. Försvarsmakten skall särskilt belysa NBC- och CIMIC-aspekter samt aspekter om informationsoperationer.

57.Återrapportering:Försvarsmakten skall i delårsrapporten och i årsredovisningen redovisa genomfört nordiskt samarbete inom ramen för uppdrag som lämnats i regeringsbeslut den 29 oktober 1998 (Fö nr 17), den 22 december 1999 (Fö nr 26) samt den 29 mars 2001 (Fö nr 4). I tillägg skall liknande översikt ges för genomfört samarbete med Danmark.

Internationella insatser

58. Försvarsmakten skall ställa följande resurser till förfogande för internationella insatser:

- En underrättelseenhet samt stabsofficerare motsvarande ca 10 personer till den multinationella fredsstyrkan SFOR i Bosnien-Hercegovina.

- En väpnad styrka motsvarande högst en mekaniserad bataljon samt stabsofficerare m.m. till den multinationella fredsstyrkan KFOR i Kosovo. Insatsen gäller under förutsättning att FN:s säkerhetsråd förlänger mandatet.

- En väpnad styrka motsvarande ca 45 personer för bl.a. civil - militär samverkan (CIMIC) till den multinationella säkerhetsstyrkan ISAF i Afghanistan, dock längst t.o.m. den 20 juni 2003.

Försvarsmakten skall avveckla den svenska CIMIC-enheten i den multinationella fredsstyrkan SFOR i Bosnien-Hercegovina.

Vidare uppdrar regeringen åt Försvarsmakten att förhandla och ingå avtal samt att överenskomma om eventuella ändringar av eller att säga upp befintliga avtal med anledning av de svenska truppbidragen i Kosovo, Bosnien-Hercegovina och Afghanistan.

Återrapportering: Försvarsmakten skall redovisa

- sin bedömning av läget mellan parterna i aktuella insatsområden, status på de svenska förbanden samt en sammanfattning av genomförd verksamhet,

- en sammanställning av under året tjänstgörande svensk personal i utlandsstyrkan enligt bilaga 3 tabell 7,

- erfarenheter av det svenska deltagandet, speciellt sådana som berör avtal materielutveckling samt förbandsutveckling (PARP och kapacitetsmål för EU:s militära krishanteringsförmåga) samt

- hur dragna erfarenheter nyttjats.

Kopia av den månadsvisa rapportering från respektive truppinsats som lämnas till Försvarsmakten skall insändas till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

59. Försvarsmakten skall hos FN göra framställan om ersättning enligt gällande avtal mellan Sverige och FN samt bevaka utestående fordringar avseende fredsfrämjande insatser.

Återrapportering:Försvarsmakten skall för varje insats redovisa

- framställda krav (ackumulerat),

- tidigare återbetalda medel,

- under budgetåret återbetalda medel samt

- under budgetåret återbetalda medel som regeringen beslutat att Försvarsmakten får utnyttja.

Stöd till samhället

60. Försvarsmakten skall, vid sidan om skyldigheten att medverka i räddningstjänst enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), i första hand med grundorganisationens resurser kunna stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred och därvid kunna ställa resurser till förfogande.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa genomförd verksamhet.

61. Försvarsmakten skall tillsammans med ansvariga myndigheter fortsätta planeringen för militära stödinsatser inom områdena radioaktivt nedfall, elförsörjning, telekommunikationer, försörjning med vatten, radio och TV, översvämningar och dammbrott, massflykt av asyl- och hjälpsökande till Sverige, allvarlig smitta, terrorism, kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen till sjöss samt övergripande informationssäkerhet.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa genomförd planering och vidtagna åtgärder.

62. Försvarsmakten skall fortsätta att utveckla sin förmåga att samverka med civila myndigheter och att kunna lämna stöd till samhället inom skilda områden i enlighet med räddningstjänstlagen (1986:1102) och förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Särskild vikt skall läggas vid stöd till räddningstjänsten, sjukvården och polisen. Arbetet skall bedrivas tillsammans med berörda myndigheter. Av förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet framgår att Försvarsmakten skall ta ut avgifter för stöd som lämnas enligt förordningen.

Återrapportering:Försvarsmakten skall redovisa genomförd verksamhet fördelad på olika typer av insatser. För annat stöd än stöd till en annan statlig myndighet eller stöd med helikopter för sjuktransporter skall Försvarsmakten i samband med årsredovisningen ingående redovisa sam- och särkostnader samt inkomster av genomförd verksamhet fördelat på respektive insats.

Verksamhetsgren Försvarsunderrättelseverksamhet

### Mål

63. Försvarsmakten skall följa de riktlinjer för försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säkerhetstjänsten som anges i bilaga 4 och bilaga 5. Myndigheten skall härvid rapportera till regeringen i enlighet med vad som regeringen har beslutat i ett hemligt beslut.

Återrapportering: Försvarsmakten skall

- i samband med budgetunderlaget redovisa förslag till inriktning av försvarsunderrättelseverksamheten samt dess ledning, organisation, dimensionering, utrustning och resurstilldelning,

- lämna en detaljerad redovisning avseende måluppfyllnad av den särskilda inriktningen med regeringens underrättelsebehov,

- lämna en resultatredovisning av Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst samt

- ge en detaljerad redovisning av resursfördelningen (inklusive investeringar) mellan olika funktionella och geografiska verksamhetsområden

- utvärdera de uppdrag som getts till Försvarets radioanstalt och redovisa resultatet av utvärderingen.

64. För kontoret för särskild inhämtning (KSI) skall finnas en instruktion beslutad av Försvarsmakten.

65. Försvarsmakten skall lämna stöd till Vetenskapsrådet så att relevant arkivmaterial hos Försvarsmakten för rådets forskningsprojekt om försvarsunderrättelse- och säkerhetstjänst skyndsamt kan tas fram.

Återrapportering: Försvarsmakten skall på det sätt Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) finner lämpligt rapportera vilka resurser som använts för stödet och hur arbetet med att ta fram materialet har bedrivits.

## 1.2 Uppdrag

Ammunitions- och minröjning

66. Försvarsmakten skall senast den 31 oktober 2003 redovisa vilken omfattning sjöminröjningssystemets förmåga att spana, lokalisera och identifiera föremål under ytan kan utnyttjas för att stödja det civila samhället vid olyckor till sjöss med farligt gods samt för lokalisering, kontroll och eventuellt åtgärdande av dumpat miljöfarligt avfall.

67. Försvarsmakten skall inrätta en nationell samverkansgrupp för de myndigheter som arbetar med ammunitions- och minröjning till lands såväl som till sjöss. Gruppens arbete bör minst omfatta följande frågor: Forskning och teknikutveckling, materielanskaffning, internationella aktiviteter, personalfrågor, utbildning samt metodutveckling. Försvarsmakten skall i samband med budgetunderlaget redovisa förslag till arbetsordning för gruppen och senast den 31 oktober 2003 avlägga lägesrapport samt senast den 31 oktober 2004 redovisa en utvärdering av samverkansgruppens verksamhet.

Bilateralt samarbete med Ryssland och Ukraina

68. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 redovisa förslag till årsplaner för 2004 (arrangemangsplaner) för det bilaterala samarbetet med Rysslands respektive Ukrainas försvarsmakter.

Spårbarhet

69. Försvarsmakten skall fortsätta den metodutveckling som påbörjats enligt uppdrag 54 och 55 i regleringsbrevet för 2002 vad avser kompetenser och samband mellan operativ förmåga och behov av stridskrafter. Metoden skall beskriva sambandet mellan Försvarsmaktens uppgifter, operativ förmåga, olika operativa funktioners utveckling, behovet av stridskrafter samt därutöver särskilt behov av kompetens. Försörjning med materiel, anläggningar, forskning och teknikutveckling, personal m.m. skall inkluderas. Även en metod för tydligare identifiering av vägval av större betydelse för Försvarsmaktens utveckling skall ingå.

I metoden skall bl.a. ingå förslag till hur krav på kompetens bör beskrivas i de fall hittillsvarande krav på operativ förmåga kan utgå, men där kompetens för att på sikt uppbygga den operativa förmågan bör finnas. Likaså skall förslaget omfatta hur krav på kompetens för eventuell ny operativ/taktisk förmåga bör beskrivas.

Metodutvecklingen skall därutöver utgå från regeringens beslut den 7 februari 2002 om utveckling av styr- och uppföljningsformer, den 22 augusti 2002 om luftförsvarsfunktionens framtida utveckling, den 14 november 2002 om funktionen indirekt elds framtida utveckling samt den 10 oktober 2002 om kompletterande uppdrag till Försvarsmaktens perspektivplanering.

Särskild vikt skall läggas vid att skapa möjligheter till tydligare identifiering av vägval av större betydelse för Försvarsmaktens utveckling.

Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) skall fortlöpande informeras om arbetsresultat samt ges möjlighet till dialog om fortsatt arbete. Delrapportering skall genomföras enligt direktiv från Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

Försvarsmakten skall redovisa ett samlat förslag till metoder för styrning och uppföljning av operativ förmåga och kompetens senast den 1 maj 2003.

Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2005 inför nästa försvarsbeslut den 1 mars 2004 redovisa sakunderlaget så att sambandet enligt ovan klart framgår.

Stadsskytteförbanden

70. Försvarsmakten skall under 2003 förbereda ett förslag till differentierad förmåga för stadsskytteförbanden. Förslaget skall bl.a. omfatta utrustning, utbildning, rörlighet och bemanning och hur många av förbanden som bör ingå i de nationella skyddsstyrkorna respektive armébrigadförbanden. Försvarsmakten skall delredovisa arbetet i budgetunderlaget för 2004 med slutredovisning i budgetunderlaget för 2005.

Försvarsunderrättelseverksamhet m.m.

71. Försvarsmakten skall senast den 31 oktober 2003 redovisa hur och i vilken utsträckning försvarsattachéernas verksamhet stödjer försvarsunderrättelseverksamheten. Arbetet skall ske i nära samverkan med Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

72. Försvarsmakten skall senast den 1 oktober 2003 redovisa de åtgärder som vidtagits med anledning av den studie som genomförts i samverkan med Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) avseende vilken grad av relevans som försvarsunderrättelseproduktionen har för olika mottagare.

73. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 lämna förslag till en utvecklad försvarsattachéorganisation i enlighet med inriktningen i särskilt regeringsbeslut.

Inriktning av Försvarsmaktens militärstrategiska planering m.m.

Allmänt

Regeringen har denna dag beslutat om inriktning av Försvarsmaktens militärstrategiska planering m.m. och motsvarande planering inom det civila försvaret samt planering för svåra påfrestningar på samhället i fred.

Anpassningsplanering

74. Försvarsmakten skall redovisa arbetsläget avseende myndighetens anpassningsplanering den 31 oktober 2003.

Försvarsmakten skall delta i och lämna underlag till studier av granskningsområden inom anpassningsplaneringen.

Perspektivplanering

75. Försvarsmakten skall den 1 mars 2003 redovisa perspektivplaneringen. Redovisningen skall innehålla ett brett underlag inför det planerade försvarsbeslutet 2004 med koncentration till det s.k. målbildsarbetet för Försvarsmaktens utveckling i ett tioårsperspektiv.

Av perspektivplaneringen skall vidare framgå kopplingen (s.k. spårbarhet) från omvärldsutveckling, inriktningen av försvarspolitiken till kraven på operativ förmåga och kompetenser samt stridskrafternas utformning. Metoder från uppdrag 69 skall därvid utnyttjas. Bakomliggande antaganden och tillhörande avvägningar mellan förmåga till försvar mot väpnat angrepp och hävdande av territoriell integritet, internationell förmåga och förmåga till anpassning på medellång och lång sikt skall redovisas.Anpassningsprincipen skall utgöra en integrerad del i perspektivplaneringen.

I redovisningen av målbildsarbetet skall överväganden avseende olika försvarsmaktsstrukturer med varierad ambition i olika uppgifter och tidsperspektiv framgå, bl.a. ett alternativ som medger ökad ambition i interna­tionella insatser. Målbilderna skall även avspegla olika tempo i utveckling mot ett nätverksbaserat försvar. Målbilderna skall också belysa alternativa organisations- och utbildningsprinciper, bl.a. mot bakgrund av det utvecklade personalförsörjningssystem som ges i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10, kap. 14) samt Försvarsmaktens översyn av utbildningssystemet som redovisades i december 2002.

Perspektivplaneringen skall beakta utvecklingen av mellanstatligt materielsamarbete och krishanteringsförmåga inom NATO/PFF och EU.

Beredskap

76. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 redovisa en utvecklad och differentierad beredskap för insatsorganisationen i enlighet med vad som beskrivits i avsnittet insatsorganisationsutveckling och den modell som tillämpas i Försvarsplan 2000, bilaga 7. Differentieringen skall även innebära att förband ges flera års beredskap. Ekonomiska konsekvenser av den förändrade beredskapen skall redovisas. Uppdraget skall delredovisas den 1 februari 2003 och utföras i nära samverkan med Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

Plan för försörjning med materiel, anläggningar samt för forskning och teknikutveckling

77. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget redovisa myndighetens materielförsörjningsplanering i prisläge 2003. Planeringen skall redovisas årsvis för åren 2003-2008 och översiktligt för perioden 2009-2013. Materielobjekt som omfattar vidareutveckling, utveckling eller nyanskaffning där den totala kostnaden uppgår till 50 miljoner kronor eller mer skall särredovisas. Redovisningen skall utformas enligt den modell som framgår av bilaga 8. Som ett led i Regeringskansliets arbete med utveckling av styr- och uppföljningsformer skall materielförsörjningsplanens struktur vidareutvecklas i samverkan med Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

78. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget redovisa myndighetens anläggningsplanering i prisläge 2003. Planeringen skall redovisas årsvis för åren 2003-2008 och översiktligt för perioden 2009-2013. Investeringar för enskilt objekt med en total kostnad på 30 miljoner kronor eller mer skall särredovisas. Redovisningen skall utformas enligt den modell som framgår av bilaga 8.

79. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget redovisa myndighetens planering för forskning och teknikutveckling i prisläge 2003. Planeringen skall redovisas årsvis för åren 2003-2008 och översiktligt för perioden 2009-2013. Beställningar av FoT-projekt där den totala kostnaden uppgår till 20 miljoner kronor eller mer skall särredovisas. Redovisningen skall utformas enligt den modell som framgår av bilaga 9.

Samtliga planer skall redovisas i prisläge 2004 senast den 1 november 2003.

Försvarsmakten skall redovisa objektsramar i enlighet med bilaga 11.

Internationellt materielsamarbete och exportstödjande verksamhet

80. Försvarsmakten skall på regeringens uppdrag lämna stöd till internationellt materielsamarbete och genomföra exportstödjande verksamhet. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 redovisa kvantitativ uppskattning av myndighetens samlade insatser för internationellt materielsamarbete och exportstöd samt motivera resursbehovet under 2004 för denna verksamhet som myndigheten utför på uppdrag av regeringen.

Försvarsmakten skall vidare i budgetunderlaget för 2004 lämna förslag till principer och alternativa finansieringsformer för hur försvarsattachéer kan medverka i stöd till exportfrämjande verksamhet.

Miljöfrågor

81. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 redovisa en nedbrytning i konkretiserade mål - kopplade till de av riksdagen beslutade miljökvalitetsmålen - för försvarssektorn av de överordnade målsättningarna i Samnordisk Agenda 21 för Försvarssektorn.

82. Försvarsmakten skall påbörja arbetet med att ta fram indikatorer för miljöledningssystemet som gör det möjligt att dels jämföra förbanden sinsemellan, dels aggregera resultatet upp till central nivå för att sedan kunna göra en samlad analys för hela Försvarsmakten. Försvarsmakten skall vidare inom ramen för sektorsansvaret påbörja arbetet med utveckling av miljöindikatorer för försvarssektorn. Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) skall fortlöpande hållas informerat om hur arbetet fortskrider.

83. Försvarsmakten skall senast den 1 juni 2003 till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) redovisa det fortsatta arbetet med sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveckling för försvarssektorn enligt följande.

- Beskrivning av sektorns huvudsakliga miljöpåverkan i förhållande till miljökvalitetsmålen.

- Angivande av vilka myndigheter Försvarsmakten samarbetar med i sektorsarbetet.

- Hur Försvarsmakten och sektorns övriga myndigheter arbetar för att minska sektorns miljöpåverkan.

- Eventuella problem inom sektorn och eventuellt behov av regeringens förtydligande av sektorsansvaret.

- Hur arbetet med sektorsansvar för miljön, miljömålsarbetet och miljöledningssystem samordnas.

- Eventuella förslag till en förbättrad integrering av miljöarbetets olika komponenter.

Redovisningen skall vid samma tidpunkt lämnas även till Naturvårdsverket. Naturvårdsverket har i uppdrag att sammanställa sektormyndigheters redovisning.

84. Försvarsmakten skall påbörja ett arbete med att utarbeta metoder för att säkerställa att miljöskydd ur ett hållbarhetsperspektiv beaktas vid internationella övningar och insatser samt fortsätta utvecklingen av miljöledningssystem för utlandsstyrkan.

Övnings- och utbildningsverksamhet

85. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 redovisa planeringen avseende övningsverksamheten för 2004-2005. Redovisningen skall omfatta deltagande förband i övningar på bataljons- respektive divisionsnivå, en årlig tidsplan för de viktigaste övningarna, den förväntade effekten av dessa samt de planerade utgifterna. Redovisningen skall begränsas till bataljonsförband och högre förbandsnivåer när det gäller arméstridskrafterna samt divisionsnivå och högre förbandsnivåer när det gäller marin- och flygstridskrafterna.

Internationell förmåga

86. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget redovisa de sammanlagda kostnaderna under perioden 2000-2003 för utveckling av den internationella förmågan för de förband som regeringen anmält till internationella styrkeregister. Kostnaderna för utbildning, beredskap, materiel samt andra kostnadskomponenter av väsentlig karaktär skall specificeras. Redovisningen skall omfatta både direkta och indirekta kostnader.

Ekonomisk redovisning

87. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget redovisa förslag till en förbättrad ekonomisk redovisning där resursanvändningen framgår för typförband och är nedbruten i lämpliga kostnadsslag. Utgångspunkt för redovisningens struktur skall vara bilaga 1.

88. Försvarsmakten skall senast den 22 januari 2003 lämna en prognos över anslagsförbrukning för 2003 till 2006 för de anslag som myndigheten disponerar. Prognosen skall kommenteras i förhållande till budget och föregående prognostillfälle. Om möjligt skall prognosen månadsfördelas så att en jämförelse kan göras med faktiskt utfall. Försvarsmakten skall vid respektive prognostillfälle för anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., anslagspost 2 och 5:6 Fredsfrämjande verksamhet redovisa anslagsförbrukning och prognos för respektive insats för 2003.

89. Försvarsmakten skall senast tre veckor efter utgången av första respektive tredje kvartalet lämna en kvartalsrapport. Rapporten skall innehålla en redovisning av och kommentarer till anslagsförbrukningen för de anslag som Försvarsmakten disponerar samt prognostiserad anslagsförbrukning för 2003 till 2006. Prognoserna skall kommenteras i förhållande till budget och föregående prognostillfälle. Om möjligt skall prognosen månadsfördelas så att en jämförelse kan göras med faktiskt utfall.

90. Försvarsmakten skall i budgetunderlaget för 2004 redovisa anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikut-veckling fördelade för 2002 på delfaktorer i försvarsprisindex enligt bilaga 7. En preliminär redovisning skall ske senast den 25 januari 2003 till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet).

Uppföljning av försvarsreformen

91. Chefen för Försvarsdepartementet har beslutat att inrätta ett projekt inom Regeringskansliet för uppföljning av försvarsreformen. Försvarsmakten skall lämna det underlag och stöd i övrigt som projektet behöver för sitt arbete.

Övrig återrapportering

92. Delårsrapporten skall utöver vad som sägs i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag även innehålla en resultatredovisning. För verksamhetsgrenarna utbildning, planering m.m., insatser, materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling och försvarsunderrättelseverksamhet skall den bestå av

- en kort sammanfattning av väsentliga slutförda prestationer per verksamhetsgren,

- kommentarer till avvikelser i förhållande till givna mål och uppdrag samt

- en prognos över anslagsförbrukning för både 2003 och 2004, inklusive kommentarer.

93. Försvarsmakten skall i årsredovisningen genom resultatindikatorer, nyckeltal eller på annat sätt visa att myndighetens verksamhet bedrivits effektivt och med god hushållning. Av redovisningen skall om möjligt framgå en jämförelse med de två senast föregående åren. Utvecklingen skall analyseras och kommenteras.

94. Försvarsmakten skall redovisa kostnaderna för det säkerhetsfrämjande samarbetet med Estland, Lettland och Litauen. Redovisningen skall göras i samma struktur som årsarbetsplanerna för respektive land. Även kostnader som belastar anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling skall redovisas. Avvikelser från regeringens inriktningsbeslut skall redovisas särskilt.

# 2 Finansiering

## 2.2 Anslag

### 2.2.1 Tilldelade anslag

##### Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet

| | | |
| --- | --- | --- |
| 6:1 | Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. (ramanslag) | 21 281 565 tkr |
| 6:1 ap.1 | Förbandsverksamhet och beredskap (ram) | 20 058 565 tkr |
| | Disponeras av Försvarsmakten | |
| 6:1 ap.2 | Fredsfrämjande truppinsatser (ram) | 1 223 000 tkr |
| | Disponeras av Försvarsmakten | |

### Villkor

###### 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m.

Anslaget disponeras av Försvarsmakten för utgifter inom verksamhetsgrenarna utbildning, planering m.m., insatser och försvarsunderrättelseverksamhet samt för utgifter inom den fredsfrämjande verksamhet med trupp utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av statsmakterna. Anslaget får vidare användas för åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet samt stöd till samhället och i övrigt enligt nedanstående villkor.

###### 6:1 ap.1 Förbandsverksamhet och beredskap

Av anslagsposten 6:1:1 Förbansverksamhet och beredskap m.m får Försvarsmakten under 2003 använda högst 20 475 500 000 kronor.

01. Anslagsposten får användas för att, efter närmare anvisningar från Regeringskansliet (Försvarsdepartementet), planera och vidta förberedelser för framtida internationella insatser. 2. Försvarsmakten skall upphandla PFF-aktiviteter vid Försvarshögskolan till vilka partnerskapsländerna enligt Partnership Work Programme (PWP) kan sända elever. Upphandlingen får uppgå till högst 1 500 000 kronor.

02. Försvarsmakten skall stödja utländskt genomförande av och deltagande i PFF-aktiviteter samt aktiviteter i andan av PFF i Sverige och i utlandet. Stöd till Estland, Lettland, Litauen, Rysslandoch Ukraina skall prioriteras. Stödet får uppgå till högst 2 500 000 kronor.

03. Högst 80 000 kronor får användas för Försvarsmaktens genomförande av en övningsplaneringskurs inom ramen för Partnerskap för fred. Kursen skall genomföras på PfP Training Centre vid Swedint.

04. Högst 10 000 000 kronor får användas för fortsatt utveckling av verksamheten vid Pfp Training Centre.

05. Högst 2 500 000 kronor får användas för verksamhet inom ramen för Open Skies.

06. Högst 350 000 kronor får användas för ersättning till Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga.

07. Högst 60 000 kronor får användas för ersättning till Fartygsuttagningskommissionen. Högst 10 000 kronor får användas för ersättning för arkivering m.m. till Krigsarkivet.

08. Högst 135 000 000 kronor får användas för ersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet.

09. Högst 5 000 000 kronor får efter rekvisition betalas ut till frivilliga försvarsorganisationer för deras stödjande verksamhet i Estland, Lettland, Litauen, Ukraina och Ryssland.

10. Högst 1 500 000 kronor får användas för generalläkarens tillsynsverksamhet exklusive lönekostnader. Erforderlig personal skall ställas till generalläkarens förfogande så att tillsynsuppgiften kan lösas enligt lag och andra föreskrifter.

11. Anslagsposten får användas för arvode enligt förordningen (2000:754) om motorreparationstjänsten.

12. Av anslagsposten avser 235 831 000 kronor statliga ålderspensionsavgifter för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt. Detta belopp skall i enlighet med förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. inbetalas till Riksförsäkringsverket.

13. Anslagsposten får användas för familjebidrag och dagpenning enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt samt administrationskostnader för dessa. Utbetalning sker efter rekvisition från Riksförsäkringsverket.

14. Anslagsposten får användas för ekonomiskt stöd enligt förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt. Utbetalning sker efter rekvisition från Totalförsvarets pliktverk.

15. Högst 3 500 000 kronor får användas för bidrag till soldathemsrörelsens centrala organisation, soldathemsverksamheten och soldathemsföreståndares löner samt till utbildning och inventarier m.m. Bidragen skall fördelas efter det att Svenska soldathemsförbundet har hörts och utbetalas efter rekvisition i mån av behov, dock med högst en fjärdedel av 3 500 000 kronor per kvartal. Som villkor för statsbidrag till centralorganisationen gäller att regeringen och Försvarsmakten skall ha rätt att utse vardera en ledamot i organisationens styrelse.

16. Högst 2 770 000 kronor får användas för bidrag till framställning, distribution m.m. av tidningen Värnpliktsnytt.

17. Högst 1 725 000 kronor får användas för central verksamhet inklusive värnpliktskongressen samt regional verksamhet vid Värnpliktsrådet.

18. Högst 150 000 kronor får användas av Värnpliktsrådet för allmänna insatser eller åtgärder i form av bistånd vid rättsligt förfarande till totalförsvarspliktiga i ärenden som uppkommit till följd av plikttjänstgöringen.

19. Högst 800 000 kronor får användas för att bedriva drogförebyggande arbete inom ramen för verksamheten Försvar mot droger.

20. Högst 600 000 kronor får användas för att lämna ersättning till Sveriges militära idrottsförbund.

21. Högst 500 000 kronor får användas för att lämna ersättning till Kungliga Svenska Aeroklubben.

22. Anslaget skall användas för utgifter för fartyg, flygplan eller personal som av Försvarsmakten ställs till Försvarets radioanstalts disposition.

23. Högst 75 000 kronor får användas för Försvarsmaktens medverkan i Baltsea Stearing Group och Working Group.

24. Högst 500 000 kronor får användas för utgifter för svensk elevmedverkan vid Baltdefcol.

25. Högst 25 000 000 kronor får användas för genomförandet av verksamhet enligt årsarbetsplanerna avseende det bilaterala militära säkerhetsfrämjande samarbetet med Estland, Lettland och Litauen. Verksamheten får inte innebära ambitionsökningar i förhållande till den ambitionsnivå som regeringen beslutat om den 28 september 2000 (Fö2000/1374/SI) Överföring av materiel till och tillsvarande utbildning till infanteribataljoner, brigadledningskompanier och ingenjörkompanier skall vara fullständigt genomförd under 2004.

26. Högst 3 700 000 kronor får användas för genomförande av verksamhet enligt årsarbetsplanerna avseende det bilaterala militära säkerhetsfrämjande samarbetet med Ryssland och Ukraina.

27. Högst 1 156 000 kronor får användas för betalning av administrativa kostnader till Statens haverikommission.

28. Högst 250 000 kronor får användas för ett svenskt örlogsbesök i S:t Petersburg i samband med stadens 300-års jubileum. Samråd inför besöket skall ske med Regeringskansliet (Utrikesdepartementet).

29. Försvarsmakten skall när den lämnar statsbidrag enligt de villkor som gäller för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., anslagspost 1, till idrottsförbund och andra organisationer eller ersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna utfärda föreskrifter om redovisning m.m. av beloppen. Försvarsmakten skall som villkor bl.a. föreskriva att mottagaren på begäran skall ge Riksrevisionen tillfälle att granska hur beloppen har använts.

30. 1 000 000 kronor får användas först efter beslut av regeringen.

31. Försvarsmakten får använda högst 35 000 kronor för kostnader i samband med de nordiska gästernas besök vid värnpliktskongressen 2003.

###### 6:1 ap.2 Fredsfrämjande truppinsatser

1. Högst 1 259 000 000 kronor får användas för Försvarsmaktens deltagande i internationella insatser 2003 enligt fördelning nedan:

tkr

| | |
| --- | --- |
| KFOR | 919 500 |
| SFOR | 13 150 |
| ISAF | 80 000 |
| US CENTCOM | 3 500 |
| Shirbrig | 2 350 |
| UNDOF (MA till Wranker) | 500 |
| FYROM (Makedonien) | 20 000 |
| MONUC (Kongo) | 120 000 |
| ARTEMIS (Kongo) | 90 000 |
| Förberedelser Liberia | 10 000 |
| SUMMA: | 1 259 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| 6:2 | Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling (ramanslag) | 19 138 960 tkr |
| 6:2 ap.1 | Utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel (ram) | 17 918 960 tkr |
| | Disponeras av Försvarsmakten | |
| 6:2 ap.2 | Utveckling och anskaffning vidmakthållande och avveckling av anl (ram) | 210 000 tkr |
| | Disponeras av Försvarsmakten | |
| 6:2 ap.3 | Forskning och teknikutveckling m m (ram) | 1 010 000 tkr |
| | Disponeras av Försvarsmakten | |

### Villkor

###### 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling

Anslaget disponeras av Försvarsmakten för utgifter för utveckling, anskaffning, vidareutveckling, vidmakthållande och avveckling av materiel (inklusive materielavvecklingen vid Försvarsmaktens logistik och delar av det säkerhetsfrämjande stödet till Estland, Lettland och Litauen som avser materiel). Vidare disponeras anslaget för anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anslagsfinansierade anläggningar, för forskning och teknikutveckling, internationellt samarbete inom försvarsmaterielområdet. Anslaget får vidare användas för åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet samt i övrigt i enlighet med nedanstående villkor.

Av anslaget får Försvarsmakten under 2003 använda högst19 395 500 000kronor.

###### 6:2 ap.1 Utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel

Anslagssparande vid utgången av budgetåret 2002 på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling, anslagspost 2 skall föras till anslagspost 1 som ingående anslagssparande.

Försvarsmakten skall efter rekvisition betala högst 42 000 000 kronor till Försvarets materielverk för deltagande i internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt för exportstöd som utförs på uppdrag av regeringen.

Försvarsmakten skall efter rekvisition betala högst 1 000 000 kronor till Försvarets materielverk för tillsyn av efterlevnaden av förordningen (1993:1067) om elektromagnetisk kompatibilitet samt föreskrifter med stöd av förordningen.

###### 6:2 ap.3 Forskning och teknikutveckling m m

Försvarsmakten skall efter rekvisition betala högst 15 000 000 kronor till Totalförsvarets forskningsinstitut för deltagande i internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet som utförs på uppdrag av regeringen.

### 2.2.2 Bemyndiganden (tkr)

### Villkor

### Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser

Försvarsmakten bemyndigas att under 2003 beställa materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling så att behovet av anslagsmedel vid utgången av 2003 för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 71 600 000 kronor.

Bemyndigandena avser högsta belopp vid utgången av året, däremot inte vid varje given tidpunkt under året.

### 2.2.3 Finansiella villkor för anslag (tkr)

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit | Indrag av anslags- belopp | Anslagsbehållning som disponeras 2003 |
| 6:1 | 300 000 | 0 | |
| 6:1 ap.1 | 0 | 0 | - |
| 6:1 ap.2 | 300 000 | 0 | - |
| 6:2 | 0 | 0 | |
| 6:2 ap.1 | 0 | 0 | - |
| 6:2 ap.2 | 0 | 0 | - |
| 6:2 ap.3 | 0 | 0 | - |

## 2.3 Övriga villkor

| | |
| --- | --- |
| Räntekontokredit | Låneram |
| Försvarsmakten | 2 500 000 | 1 700 000 |
| 6:1 ap. 1 |
| 6:1 ap. 2 |

Räntekonto

Till Försvarsmaktens räntekonto i Riksgäldskontoret överförs varje månad ett belopp enligt nedanstående tabell avseende anslagen 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., anslagspost 1, och 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling.

(tkr)

| | |
| --- | --- |
| Månad | Belopp |
| januari | 1 853 103 |
| februari | 2 576 588 |
| mars | 2 586 650 |
| April | 2 884 826 |
| Maj | 2 788 690 |
| juni | 3 660 036 |
| Juli | 1 855 931 |
| augusti | 2 234 866 |
| September | 3 147 969 |
| oktober | 3 843 171 |
| November | 3 755 276 |
| December | 8 010 418 |
| Summa | 39 197 525 |

## 2.4 Avgifter och bidrag

###### Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet 2003

###### Verksamhet där avgiftsintäkterna disponeras (tkr)

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Över- / Underskott t.o.m. 2001 | Över- / Underskott 2002 | Intäkter 2003 | Kostnader 2003 | Över- / Underskott 2003 | Ackumulerat över- / underskott, utgående 2003 |
| Uppdragsverksamhet | | | | | | |
| Ávgiftsinkomster som redovisas mot anslag | 0 | 0 | 588 000 | 0 | 588 000 | 588 000 |
| Summa | 0 | 0 | 588 000 | 0 | 588 000 | 588 000 |

Ekonomiskt mål för avgiftsbelagd verksamhet

1. Kostnader för marketenteri skall till minst 75 procent täckas med avgifter.

2. Kostnader för extern transportverksamhet skall till minst 80 procent täckas med avgifter.

Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

1. Utöver vad som anges i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) får även nedanstående inkomster disponeras av Försvarsmakten

a) inkomster från hyror avseende elev- och befälshotell,

b) inkomster från försäljning av övertalig materiel,

c) inkomster från extern verkstadsverksamhet,

d) inkomster från försäljning av reservmateriel,

e) inkomster från försäljning av drivmedel,

f) inkomster från extern transportverksamhet,

g) inkomster från personalbutiksverksamhet,

h) inkomster från marketenteri,

i) inkomster från övrig förplägnadsverksamhet,

j) inkomster av mindre ekonomisk omfattning,

k) inkomster avseende flygmedicinska uppgifter för civil luftfart samt

l) inkomster med anledning av verksamhet enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet.

2. Försvarsmaktens samlade intäkter från försäljning av övertalig materiel under perioden 2000-2004 får disponeras för att betala sådana avvecklingskostnader som uppstår till följd av försäljning och destruktion m.m. av övertalig materiel. Ett eventuellt överskott skall redovisas mot inkomsttitel i samband med årsbokslutet för 2004.

3. Utgifter för deltagande i PFF-aktiviteter för de deltagare som inte omfattas av de nordiska ländernas samarbete eller som inte finansieras från anslag under utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet eller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, skall finansieras genom avgifter.

4. Avgifternas storlek bestäms av Försvarsmakten, dock ej i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:191). Undantag medges från kravet på full kostnadstäckning i 5 § avgiftsförordningen vad avser extern transportverksamhet, marketenteriverksamhet, försäljning av övertalig materiel samt för verksamhet enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet, då det är en statlig myndighet som begärt stöd. Utgifter som inte kan finansieras med avgifter skall finansieras från anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. eller anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling.

### Villkor för andra inkomster

1. Belopp avseende återbetalning av lån för svenska FN-styrkor från FN skall redovisas mot inkomsttitel 4525 Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor. Försvarsmakten kan efter särskilt beslut av regeringen, efter hemställan, få disponera dessa inkomster.

2. Försvarsmakten får disponera inkomster till följd av överenskommelser med industrin i samband med utveckling och anskaffning av materiel (s.k. royalties) om högst 20 000 000 kronor för ett enskilt kontrakt mellan Försvarets materielverk och industrin som berättigar till s.k. royalty. Inkomster av detta slag som överstiger 20 000 000 kronor skall anmälas till regeringen. Regeringen kommer därefter att fatta beslut om hur dessa inkomster skall disponeras.

3. Inkomster upp till 1 250 000 kronor från annonsering m.m. i tidningen Värnpliktsnytt får disponeras av Försvarsmakten för framställning och distribution m.m. av tidningen. Annonsinkomster som överstiger detta belopp får efter Försvarsmaktens bestämmande användas till teknisk förnyelse eller andra investeringar.

4. Försvarsmakten får disponera inkomster som kan uppstå i samband med att Försvarsmakten avstår nyttjanderätten till mark i anslutning till Järva skjutbanor. Försvarsmakten skall i årsredovisningen redovisa hur stor del av inkomsterna som har förbrukats och till vilka ändamål.

5. Till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet) lämnas service och annat biträde enligt hittillsvarande normer.

# 3 Undantag EA-regler

1. Försvarsmakten behöver inte finansiera investeringar i anläggningstillgångar med lån i Riksgäldskontoret enligt kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) om dessa används eller har använts i verksamheten i samband med internationella uppdrag. Sådana investeringar får istället finansieras från anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., anslagspost 2 Fredsfrämjande truppinsatser.

2. Försvarsmakten undantas från 16 § anslagsförordningen (1996:1189) enligt nedan.

a. Försvarsmakten får vad avser försörjning med ammunition, reservdelar och drivmedel i förbandsverksamheten anskaffa dessa under anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Efter hand som förbrukning av förnödenheterna sker i förbandsverksamheten skall kostnaden för detta föras från anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. som intäkt till anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling.

b. Försvarsmakten får vad avser tjänster som genomförs inom verksamhetsgrenarna Utbildning, planering m.m., Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling, Insatser och Försvarsunderrättelseverksamhet, och där slutprodukten finns planerad och beslutad inom någon annan av dessa verksamhetsgrenar, föra kostnaden för tjänsten till det anslag där slutprodukten finns planerad och beslutad, samt föra intäkten till det anslag som bekostar den verksamhetsgren inom vilken tjänsten utförts.

c. Försvarsmakten får för den fredsfrämjande verksamheten med trupp utomlands utnyttja förnödenheter som anskaffats under anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., anslagspost 1 och 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling.

d. Försvarsmakten får anskaffa förnödenheter för den fredsfrämjande verksamheten med trupp utomlands under anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m., anslagspost 1 respektive anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling.

e. När Försvarsmakten förbrukar förnödenheter i den fredsfrämjande verksamheten skall kostnaden för detta föras från anslaget 6:1, anslagspost 2 Fredsfrämjande truppinsatser till anslaget 6:1, anslagspost 1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och till anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling.

3. Försvarsmakten medges, vad avser värderingsprinciper för lagerredovisning av beredskapsvaror, undantag från 5 kap. 3, 8 och 10 §§ förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, under förutsättning att myndigheten, enligt fastlagd plan, inför LIFT Central eller motsvarande ersättningssystem för nuvarande lagersystem (TOR).

På regeringens vägnar

| |
| --- |
| |
| Leni Björklund |
| Rita Kerttunen |

Kopia till

| |
| --- |
| Riksdagens försvarsutskott |
| Riksdagens ombudsmannaexpedition |
| Riksrevisionen |
| Riksdagens utredningstjänst |
| Statsrådsberedningen |
| Samtliga departement |
| Regeringskansliets förvaltningskontor |
| Regeringskansliets revisionskontor |
| Fartygsuttagningskommissionen |
| Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga |
| Rikshemvärnsrådet |
| Riksförsäkringsverket |
| Ekonomistyrningsverket |
| Riksgäldskontoret |
| Fortifikationsverket |
| Försvarets materielverk |
| Totalförsvarets forskningsinstitut |
| Totalförsvarets pliktverk |
| Försvarshögskolan |
| Försvarets radioanstalt |
| Krisberedskapsmyndigheten |
| Centralförbundet Folk och Försvar |
| Civilpliktsrådet |
| Försvarsförbundet |
| SACO-Försvar c/o Sveriges Civilingenjörsförbund |
| Facket för Service och Kommunikation |
| Statstjänstemannaförbundet |
| Officersförbundet |
| Sveriges reservofficersförbund |
| Värnpliktsrådet |