Finansdepartementet

Regeringsbeslut

3

2003-09-04

Fi2003/3421 (Delvis)

Riksskatteverket

Solna strandväg 10

171 94 SOLNA

# Ändring av regleringsbrev för budgetåret 2003 avseende skatteförvaltningen och exekutionsväsendet

Riksdagen har beslutat om anslaget 3:2 Skattemyndigheterna för budgetåret 2003 (prop. 2002/03:1, utg.omr. 3, bet. 2002/03:SkU1, rskr. 2002/03:40, proposition 2002/2003:100 (tilläggsbudget 1) bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235, utg.omr. 25, ).

Med ändring av regleringsbrevet beslutar regeringen att följande ska gälla för budgetåret 2003 för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet.

# 1 Verksamhet

| | | |
| --- | --- | --- |
| Politikområde | Verksamhetsområde | Verksamhetsgren |
| Skatt, tull och exekution | Skatt | Beskattning |
| Folkbokföring |
| Fastighetstaxering |
| Brottsbekämpning |
| Registrering av bouppteckningar |
| Exekution | Förebyggande kommunikation |
| Summarisk process |
| Indrivning och annan verkställighet |
| Konkurstillsyn |
| Skuldsanering |

## 1.1 Verksamhetsstyrning

Följande gäller för verksamheten inom skatteförvaltningen och exekutionsväsendets ansvarsområde.

Politikområde Skatt, tull och exekution

### Mål

Eftersträvade skatte-, tull- och avgiftsintäkter skall säkerställas på ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt, samtidigt som enkelhet skall eftersträvas och brottslighet motarbetas.

### Återrapportering

Bedömning av hur myndigheterna bidragit till uppfyllandet av målet.

Verksamhetsområde Skatt

### Mål

Skatt skall tas ut i den omfattning, med den fördelning och i den tid och ordning som åsyftas med gällande skatteförfattningar.

Taxeringsvärden för fastigheter skall beslutas och information om dessa tillhandahållas i enlighet med gällande författningar.

Olika samhällsfunktioner skall tillhandahållas fullständig och korrekt basinformation från folkbokföringen med god tillgänglighet.

Verksamhetsgren Beskattning

### Mål

Skatter och avgifter skall fastställas kostnadseffektivt och rättssäkert, så att skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen blir så liten som möjligt(beskattningseffektivitet).

Fel och fusk skall förebyggas och åtgärdas, så att skatter och avgifter kan tas ut i avsedd omfattning. Information och andra förebyggande åtgärder skall underlätta för enskilda och företag att göra rätt för sig. Skatte­kontrollen skall omfatta alla kategorier av skattskyldiga. Den skall vara synlig och inriktad på största möjliga preventiva effekt. Allmänheten skall uppfatta kontrollen som rättssäker och effektiv.

Fastställda belopp skall bli betalda i sin helhet och inom utsatt tid. Preliminär skatt skall så nära som möjligt överensstämma med slutlig skatt(uppbördseffektivitet).

Verksamhetsgren Folkbokföring

### Mål

Folkbokföringsregister skall föras som speglar befolkningens verkliga bosättning och även i övrigt håller god kvalitet, aktualitet och till­gänglighet, så att olika samhällsfunktioner får ett tillförlitligt underlag för beslut och åtgärder.

Bosättningskontrollen skall vara synlig och inriktad på största möjliga preventiva effekt.

Verksamhetsgren Fastighetstaxering

### Mål

Taxeringsvärdena på fastigheterna skall fastställas kostnadseffektivt och vara rättvisande, så att korrekt underlag finns för bland annat skatte­beräkning.

Verksamhetsgren Brottsbekämpning

### Mål

Brottsutredningar skall ge åklagare ett bra stöd för ställningstagande till om åtal skall väckas.

Pågående och planerad brottslighet skall störas och avslöjas för att bekämpa och förebygga brottslig verksamhet.

Verksamhetsgren Registrering av bouppteckningar

### Mål

Bouppteckningar skall registreras skyndsamt, korrekt och enhetligt.

Verksamhetsområde Exekution

### Mål

Rättstrygghet och rättssäkerhet skall upprätthållas vad gäller betalnings­förpliktelser och andra förpliktelser som verkställs av kronofogdemyn­digheterna.

Verksamhetsgren Förebyggande kommunikation

### Mål

Kronofogdemyndigheterna skall verka för en god betalningsmoral i sam­hället. De skall förbättra sina kunskaper om vilka samhällsgrupper som finns i riskzonen för att bli gäldenärer hos kronofogdemyndigheten och därmed kunna minska risken att så sker. De skall genom information och andra förebyggande åtgärder underlätta för enskilda och företag att göra rätt för sig.

Verksamhetsgren Summarisk process

### Mål

Otvistiga anspråk skall snabbt, enkelt och rättssäkert prövas och fastställas.

Verksamhetsgren Indrivning och annan verkställighet

### Mål

Kronofogdemyndigheterna skall på uppdrag av borgenärer och andra sökande snabbt, rättssäkert och med bästa möjliga utfall för sökanden verkställa rättsanspråk som inte har reglerats frivilligt; tillgångsunder­sökning och gäldenärsutredning skall göras med sådan ambitionsnivå att myndighetens utredningar uppfattas som tillförlitliga av uppdrags­givarna.

Indrivningen skall vara snabb och verkningsfull så att enskilda och före­tag upplever att det inte är meningsfullt att dra sig undan betalning.

Verksamhetsgren Konkurstillsyn

### Mål

Tillsynen över konkurser skall bedrivas med fokus på att avvecklingen av konkurser sker lagenligt, effektivt och ändamålsenligt samt utan onödigt dröjsmål och med bästa möjliga utfall för borgenärerna. Tillsynen skall utföras med beaktande av kriterierna väsentlighet och risk.

Verksamhetsgren Skuldsanering

### Mål

Kronofogdemyndigheten skall handlägga ärenden om skuldsanering snabbt och rationellt. Kronofogdemyndighetens beslut skall ha hög kvalitet och beakta parternas intressen.

Återrapportering

Riksskatteverket samt, enligt vad Riksskatteverket bestämmer, skatte­myndigheterna och kronofogdemyndigheterna skall med utgångspunkt i regleringsbrevet för alla verksamhetsgrenar ställa upp mål som är upp­följningsbara. Riksskatteverket skall också ange hur återrapporteringen närmare skall ske. Det som nu har sagts får leda till att påbörjade tids­serier i återrapporteringen bryts, bara om detta ingår i en genomtänkt vidareutveckling av resultatredovisningen som är tydligt redovisad till­sammans med en analys av vad förändringen innebär för möjligheten att bedöma resultatet av verksamheten.

Resultatet av skatteförvaltningens och exekutionsväsendets verksamhet skall analyseras och kommenteras med utgångspunkt i uppställda mål. Slutsatser om utvecklingen och hur resultatet förhåller sig till de upp­ställda målen skall redovisas med utgångspunkt i den gjorda analysen.

Resultat som inte är direkt mätbara skall redovisas med hjälp av utveck­lingen av relevanta indikatorer i verksamheten och andra förhållanden som är väsentliga för en bedömning av resultatet.

Redovisningen skall innehålla en bedömning av kvalitet, effektivitet och produktivitet totalt och per verksamhetsgren. Kvalitets-, effektivitets- och produktivitetsutvecklingen skall analyseras och kommenteras.

Återrapporteringen skall innefatta en redovisning av spridningen mellan de regionala myndigheterna vad gäller de mått och indikatorer som Riks­skatteverket anser viktiga för resultatbedömningen och en bedömning av om skillnaderna är acceptabla eller bör minska. Återrapporteringen skall också innehålla en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits och plane­ras vidtas för att minska omotiverade skillnader.

###### Övriga mål och återrapportering

Utvecklingsarbete och elektronisk hantering av dokument och information

Utvecklingsarbetet skall leda till en högre effektivitet inom Riksskatte­verkets, skattemyndigheternas och kronofogdemyndigheternas verksam­hetsområden och bidra till att uppfylla de övergripande målen. I utveck­lingsarbetet skall säkerställas att nuvarande IT-lösningar anpassas till att kunna hantera förväntade krav från företag och allmänhet, exempelvis för en ökad hantering av ärenden och information via Internet. En lång­siktig inriktning i utvecklingsarbetet är att i hög grad koncentrera myn­digheternas resurser till områden med hög risk samtidigt som det säker­ställs att myndigheternas personal har den kompetens som verksamheten förväntas kräva i framtiden. I detta arbete ingår att öka den elektroniska och automatiska hanteringen av dokument och information. Återrappor­teringen skall innehålla en beskrivning av de åtgärder som vidtagits och planeras för att öka den elektroniska hanteringen. Riksskatteverket skall, för de dokument- och informationsflöden som bedöms som viktiga, redovisa hur stor del av flödena som är elektroniska samt en bedömning av hur stora resurser som kan frigöras till följd av en ökad elektronisk hantering.

Riskhantering

Myndigheterna skall ha som mål att i hög grad koncentrera sina resurser till områden med hög risk. En förutsättning för detta är fortsatt utveck­ling av riskanalys och urvals- och uppföljningssystem. Riksskatteverket skall redovisa hur utvecklingen fortskrider.

Internationellt samarbete

Målet är att skatteförvaltningen och kronofogdemyndigheterna skall kunna möta de förändrade förutsättningar som den ekonomiska integra­tionen i Europa och internationaliseringen av ekonomin och handeln medför. För detta behövs ett gott samarbete med andra länders myndig­heter avseende skatte- respektive indrivningsverksamheten. En del av samarbetet sker i form av reglerat informationsutbyte, vilket innebär såväl åtaganden som möjligheter. Det är viktigt att myndigheterna tar vara på informationen och uppfyller sina åtaganden på för verksamheten bästa möjliga sätt. Återrapporteringen skall innefatta en beskrivning av hur den information som erhålls från andra länder tas tillvara i myndig­heternas arbete.

Det internationella samarbetet handlar också om att fortlöpande med­verka i det arbete som pågår i olika internationella fora. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift i att biträda regeringen som expertorgan i sakfrågor samt analysera och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna deltar även i förhandlingsarbete särskilt inom de genomförande­kommittéer som leds av Europeiska kommissionen. En annan del av samarbetet är att skapa goda relationer med andra länders förvaltningar i syfte att utveckla arbetssätt och metoder. Återrapporteringen skall inne­hålla en beskrivning av de områden inom vilka samarbete sker samt vilka åtgärder som vidtagits för att förstärka samarbetet.

Enkla och tidsenliga regler

Riksskatteverket skall verka för förenkling av regler. I detta ingår att kontinuerligt arbeta med att se över egna föreskrifter och allmänna råd samt om det finns anledning lämna förslag till förenklingar av de natio­nella och internationella regelverken. Återrapporteringen skall innehålla en redogörelse av arbetet.

Enhetlig tillämpning

Målet är att verka för en enhetlig tillämpning av lagar och andra bestäm­melser. Återrapporteringen skall innehålla en redogörelse för vilka åtgär­der som vidtagits och planeras vidtas för att myndigheterna i större utsträckning skall tillämpa gällande lagar och bestämmelser enhetligt.

Uppbördseffektivitet

Skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna skall tillsammans upprätthålla en hög uppbördseffektivitet. Verksamheten skall bedrivas utifrån en helhetssyn som omfattar hela beskattnings- och indrivnings­processen.

Förebyggande arbete i form av service och information

Målet är att skatteförvaltningen och exekutionsväsendet skall under­stödja viljan hos allmänheten och näringslivet att gör rätt för sig. Sam­tidigt skall myndigheterna verka för att förbättra informationen till allmänhet och näringsliv, så att dessa redan från början, i större utsträck­ning, lämnar riktiga och fullständiga uppgifter. Service och information skall vara behovsanpassad och tillgängligheten skall vara god. Myndig­heterna skall sträva efter att tillgodose behov av service och information på andra språk än svenska. Satsningen på IT-stödd service och utveckling av tjänster som syftar till att underlätta uppgiftslämnande är ett viktigt led i detta arbete. Samtidigt skall arbetet att förbättra den skriftliga och muntliga kommunikationen med allmänhet och företag fortgå. Riks­skatteverkets arbete med att utveckla servicen och förenkla kontakterna med myndigheterna skall fortsätta. Återrapporteringen skall beskriva vilka åtgärder som vidtagits samt en redovisning av hur arbetet fort­skrider.

Rättsväsendets informationsförsörjning

Målet är att uppnå en för rättsväsendet samordnad informationsförsörj­ning. Riksskatteverket skall inom sitt ansvarsområde vidta de åtgärder som behövs för att målet skall uppnås. Den strategi för samordningen av rättsväsendets informationsförsörjning som regeringen beslutat och den tidsplan som myndigheterna i Rådet för rättsväsendets informationsför­sörjning (RIF-rådet) fastställt skall ligga till grund för arbetet. I åter­rapporteringen skall redovisas och kommenteras de åtgärder som har vidtagits.

Kvalitet och kvalitetsuppföljning

Kvalitetsarbete skall bedrivas kontinuerligt. Inriktningen är att kvaliteten skall bygga på de krav och förväntningar som finns hos enskilda samt de krav som ställs från rättsliga, samhällsekonomiska och effektivitets­främjande utgångspunkter. Metoderna för kvalitetsuppföljning skall utvecklas. Återrapporteringen skall innefatta en redovisning och en bedömning av de kvalitetshöjande insatser som har gjorts.

Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar och Totalförsvar - Verksamhetsområdet Svåra påfrestningar respektive Det civila försvaret

Målet är att samhällets grundläggande behov inom myndighetens ansvarsområde inom samverkansområdena ekonomisk säkerhet och områdesvis samordning, samverkan och information skall kunna upp­rätthållas vid allvarliga kriser i fred eller vid ett väpnat angrepp. Åter­rapporteringen skall redovisa om och i så fall hur el, tele, IT och NBC (nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel) utgör begränsningar för att myndigheternas verksamhet skall uppnå en godtagbar förmåga. Even­tuella ytterligare gränssättande faktorer skall redovisas.

## 1.2 Uppdrag

1. Riksskatteverket skall översiktligt redovisa bedömningar av de effek­tiviseringar som utvecklingsarbetet beräknas leda till samt beskriva vilka effekter de enskilda utvecklingsprojekten har för myndig­heterna, företagen och allmänheten. Redovisningen skall även inne­hålla en beskrivning av hur enskilda projekt bidrar till att myndig­heterna i högre utsträckning uppfyller de övergripande målen. Effek­ter av personalförändringar till följd av större IT-satsningar, ökad internetanvändning, pensionsavgångar m.m. skall analyseras och beskrivas. Av redogörelsen skall även framgå de nuvarande drifts- och investeringskostnaderna för IT-verksamheten samt kostnaderna för varje större utvecklingsprojekt. Redovisning skall ske senast den 1 juli 2003.

2. Riksskatteverket skall redovisa på vilket sätt myndigheten genomför insatser för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män på olika nivåer i organisationen. Redovisning ska ske senast den 1 juli 2003.

3. Riksskatteverket skall redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att skapa ett forum på central nivå för att kontinuerligt utbyta informa­tion och erfarenheter, avseende den administrativa hanteringen, med företrädare för näringslivsorganisationer. Syftet är att etablera ett forum för dialog med de intressenter som är i kontakt med myndig­heterna. Redovisning skall ske senast den 1 juli 2003.

4. Riksskatteverket skall tillsammans med Ekobrottsmyndigheten Riks­åklagaren och Rikspolisstyrelsen undersöka hur samarbetet i ekobrottsutredningar fungerar mellan skattebrottsenheterna och Ekobrottsmyndigheten respektive mellan skattebrottsenheterna och polis- och åklagarorganisationerna. Uppdraget innefattar även att beskriva och analysera vilka hinder som finns på området samt redo­göra för vilka åtgärder som vidtagits och kommer att vidtas för att utveckla och förbättra samarbetet mellan myndigheterna. Myndig­heterna skall gemensamt redovisa uppdraget till regeringen (Justitie­departementet/ Finansdepartementet) senast den 30 juni 2003.

5. I IT-utvecklingen inom indrivningsverksamheten ingår att utveckla ett effektivare arbetssätt och IT-stöd. Riksskatteverket skall lämna en redogörelse för hur utvecklingsarbetet avseende IT-stödet på indriv­ningsområdet framskrider. Redogörelsen skall även innehålla en be­dömning av de effektiviseringar i verksamheten som utvecklings­arbetet beräknas leda till. Redogörelser skall lämnas senast den 1 juli 2003 samt i årsredovisningen för 2003.

6. Riksskatteverket skall redovisa de informationsinsatser som har genomförts för skattereduktionen för bredbandsanslutning och en bedömning av om informationen nått ut samt insatsernas effekter. Riksskatteverket skall vidare redovisa antalet inkomna och antalet beviljade ansökningar om skattereduktion för bredbandsanslutning fördelat på företag och privatpersoner samt regional fördelning (kommunnivå). Riksskatteverket skall också redovisa hur reduk­tionsbeloppet fördelar sig för dessa. Redovisningen skall lämnas i samband med årsredovisningen.

7. Riksskatteverket skall redovisa utgiftsprognoser för åren 2003 till och med 2006 för samtliga anslag som myndigheten disponerar vid nedanstående prognostillfällen. Prognosen skall kommenteras både i förhållande till föregående prognostillfälle samt i förhållande till budgeten. De antaganden som ligger till grund för prognosen skall redovisas. Om möjligt skall prognosen också månadsfördelas för innevarande år så att jämförelser kan göras med faktiskt utfall. Prognoser skall lämnas senast den 20 januari, 10 mars, 5 maj, 6 augusti, 3 november 2003.

8. Riksskatteverket skall göra en inventering av i vilken omfattning kronofogdemyndigheternas verksamhet rör barn och redovisa vilka åtgärder som kan vidtas för att utveckla och förbättra barnperspek­tivet i verksamheten. Redovisning skall ske senast den 1 oktober 2003.

9. Riksskatteverket har tillsammans med andra centrala myndigheter regeringens uppdrag (regeringsbeslut Fi2000/3235) att analysera praktiska frågor inför ett eventuellt införande av euron. Syftet med analyserna är att säkerställa att ledtiderna för ett eventuellt införande av euron i den offentliga sektorn skall kunna hållas korta. I detta arbete ingår att varje år ta fram en aktuell beredskapsplan och en lägesrapport. Därutöver skall Riksskatteverket redovisa hur verket i den planerade och pågående utvecklingen av administrativa stöd­system och verksamhetssystem säkerställer att nya versioner eller nya system kan uppgraderas till erforderlig eurofunktionalitet. Redovis­ning skall ske inom ramen för den löpande rapportering av euro­arbetet som sker enligt ovan nämnda regeringsbeslut.

# 2 Finansiering

## 2.2 Anslag

### 2.2.1 Tilldelade anslag

##### Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution

| | | |
| --- | --- | --- |
| 3:1 | Riksskatteverket (ramanslag) | 483 156 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |

### Villkor

###### 3:1 Riksskatteverket

Från anslaget betalas Skatterättsnämndens och Forskarskattenämndens verksamhet samt Sveriges avgift till Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 3:2 | Skattemyndigheterna (ramanslag) | 5 088 779 tkr |
| 3:2 ap.1 | Skattemyndigheterna (ram) | 5 078 779 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |
| 3:2 ap.2 | Ersättningar för kostnader i ärenden och mål om skatt, m m (ram) | 10 000 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |

### Villkor

###### 3:2 Skattemyndigheterna

Anslagspost 1 disponeras, om inte något annat sägs i det följande, av Riksskatteverket och av skattemyndigheterna enligt vad Riksskatteverket bestämmer.

Anslagspost 2 disponeras av Riksskatteverket och skattemyndigheterna för betalning av ersättningsbelopp enligt lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m.

###### 3:2 ap.1 Skattemyndigheterna

1. Till anslagsposten skall föras den ersättning som skattemyndigheterna får från Allmänna Pensionsfonden. Ersättningen beräknas till 329 780 000 kronor. Medlen får disponeras i verksamheten.

2. Från anslagsposten bekostas också handräckning på grund av avtal med främmande stat i vissa beskattningsärenden samt allmän och särskild fastighetstaxering, årlig omräkning av fastighetstaxerings­värden m.m.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 3:4 | Kronofogdemyndigheterna (ramanslag) | 1 427 948 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |

### Villkor

###### 3:4 Kronofogdemyndigheterna

Anslaget disponeras av Riksskatteverket och av kronofogdemyndigheterna enligt vad Riksskatteverket bestämmer.

1. Till anslaget skall föras den ersättning som kronofogdemyndigheterna får från Allmänna Pensionsfonden. Ersättningen har beräknats till 10 355 000 kronor. Medlen får disponeras i verksamheten.

2. Medel som flyter in på grund av återbetalningsskyldighet för rättshjälpskostnad skall levereras in till utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag 4:12 Rättshjälpskostnader m.m.,anslagspost 9Återbetalning av rättshjälpsutgifter.

##### Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner

| | | |
| --- | --- | --- |
| 48:1 | Generellt statsbidrag till kommuner och landsting (ramanslag) | 43 129 000 tkr |
| 48:1 ap.1 | Invånarbaserat bidrag till kommuner (ram) | 28 349 000 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |
| 48:1 ap.2 | Åldersbaserat bidrag till kommuner (ram) | 6 740 000 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |
| 48:1 ap.3 | Bidrag till landsting (ram) | 8 040 000 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |
| 48:1 ap.4 | Justeringspost (ram) | 0 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |

### Villkor

###### 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting

Anslaget disponeras av Riksskatteverket i enlighet med lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting samt förordningen (1995:1644) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Riksskatteverket äger rätt att fördela dispositionsrätten till skattemyndigheterna.

Riksskatteverket får utöver tilldelat anslag disponera en anslagskredit på högst 20 000 000 kr.

###### 48:1 ap.1 Invånarbaserat bidrag till kommuner

Eventuellt anslagssparande eller utnyttjande av anslagskredit på anslagsposten 1 vid budgetårets slut skall tillföras anslagsposten 4.

###### 48:1 ap.2 Åldersbaserat bidrag till kommuner

Eventuellt anslagssparande eller utnyttjande av anslagskredit på anslagsposten 2 vid budgetårets slut skall tillföras anslagsposten 4.

###### 48:1 ap.3 Bidrag till landsting

Eventuellt anslagssparande eller utnyttjande av anslagskredit på anslagsposten 3 vid budgetårets slut skall tillföras anslagsposten 4.

###### 48:1 ap.4 Justeringspost

1. Eventuellt anslagssparande eller utnyttjande av anslagskredit på anslagsposterna 1, 2 och 3 vid budgetårets slut skall tillföras anslagsposten 4.

2. Eventuell nivåjustering på anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting (inklusive införandetillägg) görs som en justering av anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, anslagsposten 4.

3. Riksskatteveket skall efter rekvisition betala ut 70 000 kr under anslagsposten 4 till Statistiska centralbyrån för utökade beräkningar inom statsbidrags- och utjämningssystemet.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 48:3 | Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting (obetecknat anslag) | 26 293 040 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |

### Villkor

###### 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting

Anslaget disponeras av Riksskatteverket i enlighet med lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting samt förordningen (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. Riksskatteverket äger rätt att fördela dispositionsrätten till skattemyndigheterna.

| | | |
| --- | --- | --- |
| 48:4 | Bidrag till Rådet för kommunal redovisning (obetecknat anslag) | 500 tkr |
| | Disponeras av Riksskatteverket | |

### Villkor

###### 48:4 Bidrag till Rådet för kommunal redovisning

Riksskatteverket skall senast två veckor efter rekvisition betala ut medlen till Rådet för kommunal redovisning.

### 2.2.2 Finansiella villkor för anslag (tkr)

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit | Indrag av anslags- belopp | Anslagsbehållning som disponeras 2003 |
| 3:1 | 7 247 | 0 | Allt |
| 3:2 | 76 308 | 0 | |
| 3:2 ap.1 | 76 158 | 0 | Allt |
| 3:2 ap.2 | 150 | 0 | Allt |
| 3:4 | 21 419 | 0 | Allt |
| 48:1 | 20 000 | 0 | |
| 48:1 ap.1 | 13 146 | 0 | 3 % |
| 48:1 ap.2 | 3 126 | 0 | 3 % |
| 48:1 ap.3 | 3 728 | 0 | 3 % |
| 48:1 ap.4 | 0 | 0 | 3 % |
| 48:3 | 0 | 0 | Inget |
| 48:4 | 0 | 0 | Inget |

## 2.3 Övriga villkor

Belopp som förs till räntekontot 6 998 316 tkr. Beloppet utbetalas med 1/12 varje månad.

Räntekontokredit: 699 832 tkr.

Låneram i Riksgäldskontoret för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Låneramen disponeras, enligt vad Riks­skatteverket bestämmer, även av skattemyndigheterna och kronofogde­myndigheterna: 772 000 tkr.

Riksskatteverket får hos Justitiekanslern rekvirera medel från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslag 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. för sådan ersättning som avses i 8 § lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångs­åtgärder.

## 2.4 Avgifter och bidrag

###### Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet 2003

###### Verksamhet där avgiftsintäkterna inte disponeras (tkr)

| | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Redovisas mot inkomst- / undertitel | Över- / Underskott t.o.m. 2001 | Över- / Underskott 2002 | Intäkter 2003 | Kostnader 2003 | Över- / Underskott 2003 | Ackumulerat över- / underskott, utgående 2003 |
| Offentligrättslig verksamhet | | | | | | | |
| Riksskatteverket | 2811209 | 0 | 0 | 1 000 | 1 000 | 0 | 0 |
| Kronofogdemyndigheterna | 2532 | 0 | 0 | 775 000 | 775 000 | 0 | 0 |
| Summa | | 0 | 0 | 776 000 | 776 000 | 0 | 0 |

###### Verksamhet där avgiftsintäkterna disponeras (tkr)

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Över- / Underskott t.o.m. 2001 | Över- / Underskott 2002 | Intäkter 2003 | Kostnader 2003 | Över- / Underskott 2003 | Ackumulerat över- / underskott, utgående 2003 |
| Offentligrättslig verksamhet | | | | | | |
| Riksskatteverket | 0 | 0 | 10 000 | 10 000 | 0 | 0 |
| Summa | 0 | 0 | 10 000 | 10 000 | 0 | 0 |

Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

1. Avgifter, enligt förordningen (1992:1094) om avgifter vid krono­fogdemyndigheterna, i mål om verkställighet (utsökningsavgifter) och mål om betalningsföreläggande och handräckning skall redovisas mot inkomsttiteln 2532.

2. Avgifter enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i skatteförvaltningens beskattningsverksamhet, lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokförings­verksamhet och lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i kronofogdemyndigheternas verksamhet får disponeras i myndig­heternas verksamheter.

3 ÖVRIGA BESTÄMMELSER

1. Medel som med stöd av bestämmelser i utsökningslagstiftningen förvaltas av en kronofogdemyndighet för någon enskilds räkning får sättas in i annan bank än Riksbanken. Riksskatteverket får för samt­liga kronofogdemyndigheters räkning sluta ett tidsbegränsat avtal med viss bank om sådan insättning.

2. Skattemyndigheten i Örebro får belastainkomsttiteln 1462, Väg­avgifter, för utbetalning av garantiprovision vid försäljning av väg­avgiftsbevis enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon.

På regeringens vägnar

| |
| --- |
| |
| Bosse Ringholm |
| Per Nilsson |

Kopia till

| |
| --- |
| Riksdagsförvaltningen |
| Ekonomistyrningsverket |
| Riksgäldskontoret |
| Skatteutskottet, Sveriges Riksdag |
| Förvaltningsavdelningen, ekonomienheten |
| Förvaltningsavdelningen, revisionskontoret |
| Nordiska skattevetenskapliga forskningsrådet |
| Budgetavdelningen, Fi |
| Riksrevisionen |