Näringsdepartementet

Regeringsbeslut\
II 4

2013-06-19\
N2013/3177/E\
Statens energimyndighet\
Box 310\
63104 ESKILSTUNA

# Regleringsbrev för budgetåret 2013 avseende Statens energimyndighet inom utgiftsområde 21 Energi

Riksdagen har beslutat om Statens energimyndighets verksamhet för budgetåret 2013 (prop. 2012/13:1 utg.omr. 21, bet. 2012/13:NU3, rskr. 2012/13:129).

Regeringen beslutar att följande ska gälla under budgetåret 2013 för Statens energimyndighet och nedan angivna anslag.

# VERKSAMHET

## 1 Mål och återrapporteringskrav

### Energiforskning och innovation

Det övergripande målet är att insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål.

Målet är

- att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i Sverige, karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet,
- att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i Sverige som på andra marknader, samt
- att bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet.

### Återrapportering för energiforskning och innovation

1. Statens energimyndighet ska redovisa på vilket sätt verksamheten bidrar till de energipolitiska målen.

2. Statens energimyndighet ska redovisa vilka områden som prioriterats och hur verksamheten utformats samt fördelningen på insatser av olika karaktär inom forskning och innovation på energiområdet.

3. Statens energimyndighet ska redovisa väsentliga resultat av genomförda utvärderingar av vetenskaplig kvalitet och relevans.

4. Statens energimyndighet ska rapportera vilka sammanställningar och analyser som genomförts av resultat från energiforskning och innovation.

5. Statens energimyndighet ska redovisa hur myndigheten samverkat med andra statliga forskningsfinansiärer.

6. Statens energimyndighet ska redovisa väsentliga resultat av deltagande i internationellt energiforskningssamarbete samt aktiviteter inom bilaterala samarbetsavtal.

7. Statens energimyndighet ska redovisa resultat av arbetet med informationsutbyte mellan berörda forskningsfinansiärer med syfte att synergier ska kunna tas till vara mellan angränsande insatser.

### Främjande av svensk energiteknik

Målet är att utveckla och driva internationell marknadsfrämjande verksamhet för svensk energiteknik i nära samarbete med andra myndigheter och organisationer i syfte att bidra till hållbar ekonomisk tillväxt och energisystemets utveckling, såväl i Sverige som på andra marknader.

### Återrapportering för främjande av svensk energiteknik

Statens energimyndighet ska redovisa väsentliga åtgärder som vidtagits för att bidra till målet om främjande av svensk energiteknik.

### Energisystemstudier

Målet är att resultat och metoder från forskning inom temaområdet energisystemstudier ska användas i och integreras med Statens energimyndighets löpande verksamhet.

### Återrapportering för energisystemstudier

Statens energimyndighet ska redovisa väsentliga insatser för att integrera resultat och metoder i den löpande verksamheten.

### Främjande av vindkraft

Målet är

- att skapa förutsättningar för väl planerad vindkraftsutbyggnad i förhållande till planeringsramen på 30 TWh till 2020,
- att genom insatser inom forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering bidra till kostnadseffektiv vindkraft,
- att höja kunskapen om vindkraftens egenskaper och möjligheter samt dess roll i samhällsutvecklingen,
- att bidra till förutsättningar för god lokal förankring vid vindkraftsetableringar,
- att bidra med ökad information och vägledning till offentliga aktörer med koppling till tillståndsprocesser för vindkraft, samt
- att bidra till en ökad förståelse och samexistens mellan vindkraft och andra samhällsintressen, särskilt inom ramen för Försvarsmaktens verksamhet.

### Återrapportering för främjande av vindkraft

Statens energimyndighet ska redovisa de väsentligaste resultaten som nåtts under året i relation till målen.

## 3 Uppdrag

### 1. Kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015

Statens energimyndighet ska inför kontrollstationen för elcertifikatssystemet 2015

- analysera och föreslå eventuella justeringar av kvotpliktskurvan som behöver göras för att Sverige ska uppfylla åtagandet gentemot Norge i traktatet om en gemensam elcertifikatmarknad,
- identifiera och bedöma risker som kan leda till att utbyggnadstakten av förnybar elproduktion inte utvecklas som förväntat till 2020,
- belysa torvens roll i elcertifikatsystemet samt analysera konsekvenserna av en eventuell utfasning av torven,
- analysera den historiska utvecklingen inom systemet, bl.a. med avseende på elcertifikatpriser, sparade elcertifikat och utfasning av anläggningar, samt
- analysera marknadens funktionssätt, bl.a. med avseende på omsättning, likviditet, antal aktörer och marknadsklarering och vid behov föreslå åtgärder för att ytterligare förbättra funktionssättet.

Statens energimyndighet ska i de delar som är relevanta föra en dialog även med norska myndigheter. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 februari 2014.

### 2. Hearing om den gemensamma elcertifikatmarknaden

Statens energimyndighet ska senast den 15 maj 2013 genomföra en hearing tillsammans med Norges vassdrags- och energidirektorat om den gemensamma elcertifikatmarknadens utveckling och funktionssätt.

### 3. Samarbetsmekanismer förnybart

Regeringen har en positiv syn på möjligheterna med de s.k. samarbetsmekanismerna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 (förnybartdirektivet). Statens energimyndighet ska bidra till fortsatt analys och praktiska förberedelser för eventuellt samarbete med andra medlemsländer, enligt nedan.

- Statens energimyndighet ska bistå Regeringskansliet (Näringsdepartementet) med relevant underlag som kan behövas vid sondering av intresse hos andra medlemsländer. Underlagets innehåll ska fastställas i dialog med Regeringskansliet (Näringsdepartementet), men bör inkludera bedömningar av statistiskt överskott i Sverige och kartläggning av potentiella samarbetsprojekt samt bedömningar av andra medlemsländers under/överskott i förhållande till EU:s förnybartmål. Uppdraget ska avrapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) löpande.
- Statens energimyndighet ska i samråd med branschen ta fram ett förslag på praktisk hantering för genomförande av eventuella gemensamma projekt för havsbaserad vindkraft. Förslaget ska inkludera frågan hur projekt kan väljas ut eller godkännas och vilka övriga rutiner eller lagstiftning (exklusive finansiering) som kan behövas för att skapa ökad tydlighet och underlätta ett eventuellt genomförande. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 1 juni 2013.
- Statens energimyndighet ska analysera för- respektive nackdelar med en utvidgning av den gemensamma elcertifikatmarknaden till fler länder. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 december 2013.
- Statens energimyndighet ska även analysera hur gemensamma projekt enligt förnybartdirektivet kan finansieras och i vilken utsträckning valet av finansieringsmodell påverkar den gemensamma elcertifikatmarknaden före och efter 2020 och konsumentpriset på el. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 december 2013.

### 4. Vindlov.se - webbaserad informationsportal om vindkraft och tillstånd

Statens energimyndighet ska, med bistånd av berörda myndigheter, förvalta och utveckla den myndighetsgemensamma webbplattformen vindlov.se som nav för all offentlig information om tillståndsfrågor för vindkraftverk. Statens energimyndighet ansvarar för det tekniska systemet, huvudredaktörskapet samt faktaunderlaget inom sitt verksamhetsområde. De berörda myndigheterna ska bistå i detta uppdrag genom att inom sitt verksamhetsområde ansvara för beredning av tillståndsrelevant faktaunderlag och redaktionellt upplägg av detta på webbplatsen. De berörda myndigheterna är Boverket, Naturvårdsverket, Energimarknadsinspektionen, Riksantikvarieämbetet, Affärsverket\
svenska Kraftnät, Försvarsmakten, länsstyrelserna, Elsäkerhetsverket, Arbetsmiljöverket, Sjöfartsverket, Sveriges geologiska undersökning, Lantmäteriet, Post- och telestyrelsen, Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut, Trafikverket, Havs- och vattenmyndigheten, Sametinget, Transportstyrelsen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.

### 5. Uppföljning av tillståndsprocesser

Statens energimyndighet ska följa upp tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el och för kraftnät och verka för att åtgärder som effektiviserar processen blir genomförda. Vid genomförandet av uppdraget ska Statens energimyndighet samråda med berörda myndigheter. Uppföljningen ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 september 2013.

### 6. Certifieringssystemet för installatörer av småskaliga anläggningar för förnybar energi

Statens energimyndighet ska i samråd med Boverket och Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll genomföra de informationsinsatser som krävs för att uppfylla artikel 14 i förnybartdirektivet. I uppdraget ingår att följa upp och utvärdera informationsinsatsernas effekter samt vid behov föreslå kompletterande åtgärder om uppföljningen visar att det finns risk för att kraven i direktivet inte kommer att uppfyllas. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 mars 2014.

### 7. Den nordiska elmarknadens utveckling

Det geografiska område som kan betraktas som en gemensam elmarknad växer från år till år. Statens energimyndighet ska analysera hur detta kommer att påverka den nordiska elmarknadens utveckling. Viktiga aspekter att beakta är exempelvis kostnadsutvecklingen för ny elproduktion och ramvillkor inom olika delar av den nordiska/nordeuropeiska elmarknaden. Utvecklingen av elnät såsom överföringsförbindelser mellan länder är en annan central aspekt. Exempelvis planeras det nya konventionella produktionsanläggningar i regionen samtidigt som andra läggs ned. På nordisk nivå och på kontinenten kommer det att byggas mycket förnybar elproduktion de kommande åren med åtföljande krav på nätutbyggnad och reglermöjligheter. I uppdraget ingår att analysera hur detta sammantaget kommer att påverka elförsörjningssituationen, elpriser m.m. de kommande åren. Vid genomförandet av uppdraget ska Statens energimyndighet på lämpligt sätt tillvarata de kunskaper och den erfarenhet som finns hos Energimarknadsinspektionen och hos andra berörda aktörer på området. Uppdraget ska avrapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 april 2013. I uppdraget ingår även att arrangera ett elmarknadsseminarium inom ramen för det svenska ordförandeskapet i det nordiska ministerrådet där resultaten ska redovisas. Seminariet bör äga rum i maj/juni 2013.

### 8. Förslag till nytt nordiskt samarbetsprogram för energipolitiken

Statens energimyndighet ska bistå Regeringskansliet (Näringsdepartementet) i arbetet med energipolitiska frågor inför och under det svenska ordförandeskapet i Nordiska ministerrådet och i Ämbetsmannakommittén för energi, särskilt ifråga om arbetet med att dels arrangera ett elmarknadsseminarium (maj/juni 2013), se uppdrag 7, dels ta fram ett förslag till ett nordiskt samarbetsprogram för energipolitiken för perioden 2014–2017 där myndigheten kommer att svara för själva projektledarskapet och därmed sammanhängande uppgifter.

### 9. Regional tillväxt

Statens energimyndighet ska delta i analysarbetet kring genomförande, avstämning och uppföljning av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013.

### 10. Regionala klimat- och energistrategier

Statens energimyndighet ska bistå länsstyrelserna i arbetet med regionala klimat- och energistrategier. Myndigheten ska till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 juni 2013 redovisa en statusrapport med analys avseende arbetet med utveckling och genomförande av regionala klimat- och energistrategier. Statens energimyndighet ska analysera de hinder, svårigheter och framgångsfaktorer som länsstyrelserna identifierat och vid behov föreslå åtgärder. Statusrapporten ska även ge en överblick av dels i vilken fas av arbetet respektive länsstyrelse befinner sig, dels en bedömning av ambitionsnivån i arbetet. Statens energimyndighet ska analysera hur och med vilka lokala och regionala aktörer länsstyrelserna har samverkat i utvecklingen respektive genomförandet av strategierna samt uppnådda konkreta resultat för respektive länsstyrelse.

### 11. EU:s sammanhållningspolitik

Statens energimyndighet ska bistå Regeringskansliet i förberedelserna av programperioden för 2014–2020 för EU:s sammanhållningspolitik och politiken för landsbygdsfonden och havs- och fiskerifonden inklusive arbetet med partnerskapsöverenskommelsen. Myndigheten ska vidare utifrån sitt uppdrag stödja de aktörer som fått i uppdrag att utarbeta förslag till EU:s strukturfondsprogram.

### 12. Uthållig kommun

Statens energimyndighet ska till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 15 oktober 2013 redovisa en statusrapport avseende arbetet med ”Uthållig kommun” under dess tredje programperiod. Rapporten ska redovisa de aktiviteter och resultat därav som vidtagits för utveckling, tillämpning och spridning av spjutspetsexempel med avseende på metoder för kommuners arbete att skapa förutsättningar för uthållig energianvändning lokalt och regionalt, bl.a. genom samordning med fysisk planering, transportinfrastrukturplanering och näringspolitik.

### 13. Underlag till Sveriges nationella handlingsplan för energieffektivisering

Artikel 24(2) i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (Energieffektiviseringsdirektivet), ställer krav på medlemsstaterna att den 30 april 2014 och därefter vart tredje år till kommissionen lämna en nationell handlingsplan för energieffektivisering. Statens energimyndighet ska i enlighet med bestämmelserna i Artikel 24(2) samt Annex XIV (dock ej Del 2, punkt 3.9) i Energieffektiviseringsdirektivet ta fram underlag till Sveriges nationella handlingsplan för energieffektivisering. Myndigheten ska även utgå från den mall och guide som Kommissionen tar fram för Nationella handlingsplaner för energieffektivisering. Underlaget ska överlämnas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2013.

### 14. Analys av hinder för energieffektivisering

Artikel 19(1) i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG ställer krav på medlemsstaterna att utvärdera och, om nödvändigt, vidta lämpliga åtgärder för att undanröja regleringsmässiga och icke-regleringsmässiga hinder för energieffektivisering.

Mot bakgrund av detta ska Boverket och Statens energimyndighet tillsammans analysera eventuella hinder för energiprestandahöjande investeringar i befintliga byggnader som följer av uppdelningen av incitament mellan fastighetsägare och hyresgäster eller mellan ägare i andelsägd egendom. Myndigheterna ska även analysera eventuella hinder för energiprestandahöjande investeringar i nya byggnader som följer av uppdelningen av incitament mellan byggherrar och fastighetsägare om fastigheter byggs för förvaltning eller försäljning. Analyser ska göras för såväl flerfamiljshus som lokaler. Vid genomförandet av uppdraget ska Boverket och Statens energimyndigheten på lämpligt sätt tillvarata de kunskaper och den erfarenhet som finns inom berörda myndigheter och organisationer på området. Uppdraget ska rapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2013.

### 15. Energieffektiviseringspotentialen för infrastruktur för el och gas

Av artikel 15.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (Energieffektiviseringsdirektivet), framgår att en medlemsstat ska göra en bedömning av energieffektivitetspotentialen för infrastrukturen för gas och el samt även identifiera konkreta åtgärder och investeringar för förbättringar av energieffektiviteten i nätinfrastrukturen. Mot denna bakgrund ska Statens energimyndighet göra de bedömningar och identifieringar som anges i artikel 15.2 i energieffektiviseringsdirektivet. Statens energimyndighet ska genom en nära dialog med Energimarknadsinspektionen verka för att de förslag som Statens energimyndighet lämnar är sådana att även Energimarknadsinspektionen kan ställa sig bakom dem. Statens energimyndighet ska även inhämta synpunkter från andra berörda myndigheter, organisationer och företag. Till eventuella författningsförslag ska en fullständig konsekvensbeskrivning bifogas. Uppdraget ska avrapporteras till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 30 juni 2014. Uppdraget kan enligt särskild överenskommelse mellan företrädare för Näringsdepartementet och Statens energimyndighet rapporteras vid annan tidpunkt än vad som här angivits.

### 16. Utvärdering av processer för stora demonstrationsprojekt

Statens energimyndighet har erfarenhet av stora demonstrationsprojekt. Regeringen bedömer att Statens energimyndighet nu ska genomföra en utvärdering av de processer som är förknippade med denna verksamhet och vid behov lämna förslag på eventuella förbättringar som är möjliga. I detta bör även ingå erfarenheter och förslag kring prövning enligt Europeiska unionens statsstödsregler. Uppdraget ska redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 1 oktober 2013.

### 17. Analyser av innovationssystem

Statens energimyndighet ska genomföra analyser på energiområdet enligt metoder för s.k. teknologiska innovationssystem (inklusive tjänster). Syftet med uppdraget är att kartlägga, analysera och diagnostisera innovationssystem för att identifiera systemets styrkor och svagheter, t.ex. olika drivkrafter eller hinder för utveckling och kommersialisering. Uppdraget ska också ge underlag för inriktning på fortsatt analysverksamhet. En viktig fråga i analyserna är att klargöra vilka svagheter som kan åtgärdas av systemets aktörer och vilka som motiverar ett särskilt politiskt åtagande. Myndigheten ska också i en delrapport lämna förslag till utformning och inriktning på fortsatt analysarbete på området. I genomförandet av uppdraget bör myndigheten samarbeta med andra aktörer som arbetar med analysmetoder på området (Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Verket för innovationssystem, universitet och högskolor). Val av områden för analys ska stämmas av med Regeringskansliet (Näringsdepartementet). Delrapporten ska lämnas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2013. En slutrapport med samlade analysresultat och erfarenheter ska lämnas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2014.

### 18. Redovisning av klimatforskning

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Statens energimyndighet ska redovisa hur resultaten av den klimatforskning som myndigheterna finansierar bidrar till att nå klimatmålen och hur denna redovisning löpande kan ske, t.ex. genom resultatindikatorer, så att riksdagen och regeringen får en bättre och samlad redovisning av klimatforskningens omfattning, resultat och effekter. I uppdraget ingår att föreslå en definition och avgränsning av klimatforskningen. Myndigheterna ska gemensamt och i samråd med andra berörda myndigheter komplettera myndigheternas forskningsstrategier för att tydliggöra insatser för klimatforskning. Strategierna ska även omfatta kommersialisering. Formas och Statens energimyndighet ska också komma med förslag till handlingsplaner hur klimatforskningens resultat ska kunna samverka med andra styrmedel. Arbetet bör, för Statens energimyndighets del, genomföras som en komplettering av det system av indikatorer och resultatmått som utarbetas för verksamheten med forskning och innovation på energiområdet i sin helhet. Uppdraget ska redovisas gemensamt till Regeringskansliet (Näringsdepartementet och Miljödepartementet) senast den 31 maj 2013.

### 19. Deltagande i arbete inom Climate and Clean Air Coalition

Statens energimyndighet ska delta i arbetet inom Climate and Clean Air Coalition (CCAC) avseende programmet att minska kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar från olje- och gassektorn samt från hushållens vedeldning för värme och matlagning. Myndigheten ska medverka i särskilda arbetsgrupper inom CCAC och lämna stöd till Regeringskansliet (Miljödepartementet) för genomförande av projekt.

### 20. It för en grönare förvaltning

Statens energimyndighet ska redovisa hur myndigheten följt de rekommendationer som regeringen angett för att uppnå de mål som beslutats i It för en grönare förvaltning – agenda för it för miljön 2010–2015 (N2009/3482/ITP [delvis]). Återrapportering ska ske i samband med den årliga redovisningen enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter.

### 21. Strategiska innovationsområden

Statens energimyndighet ska utlysa program för strategiska innovationsområden för att skapa ny, långsiktig och fördjupad samverkan mellan olika aktörstyper såsom universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor på nationell och regional nivå, civilsamhälle och andra aktörer. De strategiska innovationsområdena ska utgå från samhällsutmaningar, forskningen ska hålla hög vetenskaplig kvalitet, ha inslag av medfinansiering och kunna påvisa ny eller områdesövergripande samverkan. Insatserna kan med fördel vara flervetenskapliga. Centralt är att alla dessa aktörer och andra användare aktivt involveras redan i problemformuleringsstadiet. Kunskapsutbyte och gemensamma processer för problemformuleringen bör alltså ske. De strategiska innovationsområdena ska identifieras inom svenska styrkeområden utifrån ett syfte att bidra till att möta samhällsutmaningar. Delfinansiering från näringsliv och offentlig verksamhet ska vara en förutsättning. Insatserna ska löpande utformas så att det finns möjlighet att ompröva inriktning och struktur på insatserna för att kunna möta nya utmaningar i samhället. Lärdomar dragna av svenska och internationella erfarenheter och av dialoger med berörda parter bör löpande integreras i arbetet. Återkommande uppföljning av de strategiska innovationsområdena ska genomföras. Statens energimyndighet bör ha i åtanke att det på medellång och längre sikt ska göras en eller flera utvärderingar av effekter av satsningen, både i termer av uppnådda resultat och av effekter på samverkansmönster mellan aktörer. För uppdraget har avsatts 30 miljoner kronor 2013. Uppdraget ska delredovisas i samband med årsredovisningen. För de delar av satsningen där olika samverkanskonstellationer sammanförs har Verket för innovationssystem (Vinnova) ett samlat ansvar. Vinnova och Statens energimyndighet ska i samverkan bedöma relevans och kvalitet.

### 22. Utveckling av indikatorer och resultatmått

Statens energimyndighet ska se över och vidareutveckla systemet med indikatorer och resultatmått för att följa upp och synliggöra verksamhetens effekter på energisystemet, marknaden och samhället. Redovisningen ska överlämnas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet) senast den 31 december 2013.

# FINANSIERING

## 4 Anslag

## 4.1 Tilldelade anslag/anslagsposter (belopp angivna i tkr)

#### Utgiftsområde 21 Energi

### 1:1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 265 631 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader (ram) | 265 631 |

Villkor för anslag 1:1

###### ap.1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader

Anslagsposten finansierar Statens energimyndighets verksamhetskostnader.

Anslagsposten ska finansiera:

1. utgifter för arvoden till ledamöter i Oljekrisnämnden,
2. utgifter för internationellt samarbete, bl.a. inom ramen för EU och OECD,
3. utgifter för eget deltagande i EU:s program, och
4. Fjärrvärmenämndens verksamhet utöver de ansökningavgifter som disponeras enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263).

Statens energimyndighet ska kunna använda och samverka med det gemensamma radiokommunikationssystemet Rakel. Statens energimyndighet ska efter fakturering betala totalt 133 200 kronor till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som abonnemangsavgift.

### 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 140 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.10 | Energi- och klimatrådgivning, information, utbildning m.m. (ram) | 140 000 |

Villkor för anslag 1:2

###### ap.10 Energi- och klimatrådgivning, information, utbildning m.m.

Anslagsposten får användas för:

1. åtgärder som genomförs i enlighet med förordningen (1997:1322) om bidrag till kommunal energi- och klimatrådgivning,
2. kompetensutveckling och organisering av kommunal energirådgivning, de regionala energikontorens m.fl. samordning av den kommunala energirådgivningen samt planering, utveckling av system, uppföljning och utvärdering av verksamheten,
3. åtgärder för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg, system, metoder och utbildning om energieffektivisering och energieffektiv teknik som riktas till berörda aktörer på lokal, regional eller central nivå,
4. att finansiera projekt vid de regionala energikontoren eller som bedrivs av andra aktörer som har en nyckelfunktion vad gäller energieffektivisering,
5. Statens energimyndighets arbete med framtagning och utveckling av officiell och annan statistik inom energiområdet, samt
6. finansiering av EU-projekt och genomförande av EU-direktiv.

Beslut om bidrag ska förenas med en rapporteringsskyldighet om hur bidraget använts och övriga villkor i enlighet med myndighetens anvisningar.

### 1:3 Insatser för uthållig energianvändning (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 64 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Insatser för uthållig energianvändning (ram) | 64 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Boverket | 16 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.4 | Byggnaders energiprestanda (ram) | 16 000 |

Villkor för anslag 1:3

###### ap.1 Insatser för uthållig energianvändning

Anslagsposten får användas för:

1. teknikupphandling för att utveckla, demonstrera och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden, stöd till miljöskyddsåtgärder och miljöstudier samt programanknutna aktiviteter, dvs. planering, utveckling av system samt uppföljning och utvärdering av verksamheten,
2. informations- och utbildningsinsatser, nätverksaktiviteter, utveckling av metoder, verktyg och system,
3. provning av el- eller annan energirelaterad utrustning och därmed sammanhängande verksamheter,
4. Statens energimyndighets arbete med framtagning och utveckling av officiell och annan statistik inom energiområdet,
5. finansiering av EU-projekt och genomförande av EU-rättsakter, samt
6. finansiering av internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet.

För punkten 1 gäller förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning i de delar som avser teknikupphandling, miljöskyddsåtgärder och miljöstudier och förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet avseende experimentell utveckling.

Projekt avseende teknikupphandling och marknadsintroduktion ska samordnas med berörda sektorsmyndigheters respektive verksamheter.

Anslagsposten får användas till demonstration av nybyggnation, ombyggnation och renovering till näranollenergibyggnader.

###### ap.4 Byggnaders energiprestanda

Anslagsposten får användas för genomförandearbete och uppföljning avseende Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda.

### 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 10 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Teknikutveckling och marknadsintroduktion i samverkan (ram) | 10 000 |

Villkor för anslag 1:4

###### ap.1 Teknikutveckling och marknadsintroduktion i samverkan

För anslagsposten gäller förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning i de delar som avser miljöskyddsåtgärder och miljöstudier. Förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet gäller avseende experimentell utveckling. Anslagsposten får användas för webbportalen www.vindlov.se.

Högst 3 500 000 kronor får användas för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning och utvärdering.

### 1:5 Energiforskning (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 1 273 820 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Strategisk energisystemkompetens på Statens energimyndighet (ram) | 30 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.11 | Forskning, utveckling och innovation (ram) | 1 243 820 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Regeringskansliet/Näringsdepartementet | 19 016 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Till Regeringskansliets disposition (ram) | 19 016 |

Villkor för anslag 1:5

###### ap.1 Strategisk energisystemkompetens på Statens energimyndighet

Anslagsposten får användas för att stärka Statens energimyndighets kompetens inom framtagande, utveckling och användning av modeller och system för prognoser och utvärderingar, inklusive sådana som används inom EU. Anslagsbeloppet får vidare användas för studier i energisystemets och energimarknadernas funktion, vilket inbegriper samband mellan de tekniska systemen, energimarknaderna, miljön och klimatet och därtill kopplade samhällsekonomiska analyser.

Anslagsposten får användas för Statens energimyndighets arbete med framtagning och utveckling av officiell och annan statistik inom energiområdet.

Anslagsposten får användas för Statens energimyndighets arbete med utveckling av elcertifikatsystemet.

Anslagsposten får också disponeras för kunskapsöversikter för prioriterade områden i vilka resultat från internationellt forskningsarbete inkluderas.

###### ap.2 Till Regeringskansliets disposition

Anslagsposten finansierar kostnader för Samordningsrådet med kunskapsplattform för smarta elnät (N2012:03) samt Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta (N2012:05).

###### ap.11 Forskning, utveckling och innovation

Anslagsposten används för forsknings-, utvecklings- och innovationsinsatser i enlighet med de övergripande riktlinjer som framgår av prop. 2005/06:127, prop. 2008/09:1, prop. 2009/10:1, prop. 2010/11:1, prop. 2011/12:1 och prop. 2012/13:21. Åtaganden som gjorts inom ramen för tidigare anslagsposterna 2, 3, 4, 5 och 9 får belasta anslagsposten.

Förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet gäller för anslagsposten i det fall EU:s regler om statsstöd är tillämpliga. Anslagsposten får även användas för sådana åtaganden som myndigheten ingått med stöd av tidigare förordningar om statligt stöd till energiforskning, energiteknik och energiteknikbidrag.

För anslagsposten gäller även förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning i de delar som avser bidrag till investeringar för att främja energi från förnybara energikällor.

Anslagsposten får disponeras för programanknutna aktiviteter som planering, uppföljning, utvärdering och systemkostnader.

Anslagsposten får användas för standardiseringsarbete av relevans för prioriterade forskningsområden.

Anslagsposten får användas för medfinansiering av insatser och åtgärder inom ramen för regionala tillväxtprogram, medfinansiering av EU-projekt och deltagande i EU:s program samt finansiering av myndighetens arbete med av regeringen ingångna bilaterala samarbetsavtal inom energiområdet och annat internationellt samarbete, förutsatt att verksamheten överensstämmer med övriga villkor för anslaget och energipolitiska mål.

I fråga om bidrag till dyrbar vetenskaplig utrustning vid institution inom högskola eller universitet ska samråd ske med Vetenskapsrådet. I fråga om bidrag till utrustning för provningsverksamhet ska samråd ske med SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut AB.

I enlighet med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) ska bidrag till forskningsprojekt vid universitet och högskolor omfatta medel för de direkta och de indirekta kostnaderna i samma proportioner som beräknats för projektet i sin helhet. Avsikten är därvid inte att åstadkomma en generell höjning av statliga myndigheters finansiering av de indirekta kostnaderna, utan att den ska anpassas till den faktiska situationen i det enskilda fallet.

Statens energimyndighet ska medverka i Nordiska ministerrådets toppforskningsprogram om klimat, miljö och energi som pågår 2009–2013. Statens energimyndighet ska ska tillsammans med Verket för innovationssystem, Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Vetenskapsrådet finansiera forskning inom programmet med minst 9 400 000 kronor under 2013, för de fyra myndigheterna sammantaget.

Statens energimyndighet ska använda minst 2 000 000 kronor till den utlandsbaserade verksamheten vid Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Dessa ska användas för av Statens energimyndighet formulerade uppdrag med syfte att konkret stödja Statens energimyndighets verksamhet och mål.

Högst 2 000 000 kronor får disponeras för Statens energimyndighets finansiering av en nationell testarena, Test Site Sweden, som genomförs med utgångspunkt i strategiprogrammet för fordonsindustrin.

Anslagsposten får användas för allmänna energisystem- och klimatstudier såsom Statens energimyndighets arbete med hållbarhetskriterier och livscykelanalyser.

Branschorgan och institut kan beviljas programanknutna medel för samordning, resultatspridning och nyttiggörande av projektresultat i samband med genomförande av utvecklingsprogram/branschprogram där Statens energimyndighet är medfinansiär.

### 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 15 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Nationellt nätverk för vindbruk (ram) | 15 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Boverket | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Planeringsstöd för vindkraft (ram) | 0 |

Villkor för anslag 1:7

###### ap.1 Nationellt nätverk för vindbruk

Anslagsposten ska användas för ett nationellt nätverk för vindbruk. Högst 2 500 000 kronor får användas för programanknutna kostnader såsom planering, administration, uppföljning och utvärdering av stödet.

###### ap.2 Planeringsstöd för vindkraft

Anslagsposten får användas för planeringsstöd för vindkraft enligt förordningen (2007:160) om stöd till planeringsinsatser för vindkraft.

Högst 1 800 000 kronor får användas för programanknutna kostnader såsom planering, administration, uppföljning och utvärdering av stödet.

### 1:9 Energiteknik (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 170 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Solcellsstöd (ram) | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.3 | Stöd till biogas och andra förnybara gaser (ram) | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.4 | Stöd till solceller och biogas (ram) | 170 000 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av regeringen | 0 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Energiteknik - del till regeringens disposition (ram) | 0 |

Villkor för anslag 1:9

###### ap.2 Solcellsstöd

Förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller gäller för anslagsposten.

Högst 2 500 000 kronor får användas för administrativa kostnader anknutna till stödet. Inom denna ram får medel motsvarande högst en procent av beslutade stöd användas för att täcka administrationskostnader knutna till länsstyrelsernas verksamhet.

###### ap.3 Stöd till biogas och andra förnybara gaser

Förordningen (2009:938) om statligt stöd till åtgärder för produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser gäller för anslagsposten.

Högst 2 500 000 kronor får användas för administrativa kostnader anknutna till stödet.

###### ap.4 Stöd till solceller och biogas

Förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller och förordningen (2009:938) om statligt stöd till åtgärder för produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser gäller för anslagsposten. Stöd till solceller och biogas under perioden t.o.m. 2016 ska fördelas i enlighet med vad som anförts angående detta anslag i budgetpropositionen för 2013.

Högst 5 000 000 kronor får användas för administrativa kostnader anknutna till stödet. Inom denna ram får medel motsvarande högst en procent av beslutade stöd användas för att täcka administrationskostnader knutna till länsstyrelsernas verksamhet.

### 1:11 Energieffektiviseringsprogram (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 270 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1 | Regionalt och lokalt arbete för energieffektivisering (ram) | 152 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1.1 | Energieffektiviseringsavtal (ram) | 101 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1.2 | Regionala samverkansprojekt (ram) | 16 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.1.3 | Regionala energi- och klimatstrategier (ram) | 35 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Insatser inom näringslivet samt främjande av ny teknik och tjänster (ram) | 118 000 |

Villkor för anslag 1:11

### ap.1.1 Energieffektiviseringsavtal

Delposten får användas för förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt kommuners och landstings arbete med energieffektivisering i enlighet med energieffektiviseringsstödet.

Delposten får användas för åtgärder som genomförs i enlighet med förordningen (2009:1533) om statligt stöd till energieffektivisering i kommuner och landsting.

### ap.1.2 Regionala samverkansprojekt

Delposten får användas för förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete, särskilt regionala samverkansprojekt.

Delposten får användas för att finansiera regionala samverkansprojekt och nätverksaktiviteter som syftar till ökad energieffektivitet i linje med fastslagna regionala klimat- och energistrategier, med deltagande från minst två av följande typer av aktörsgrupper: offentlig sektor, näringsliv, högskolor och ideella organisationer.

Beslut om bidrag ska förenas med en rapporteringsskyldighet om hur bidraget använts och övriga villkor i enlighet med myndighetens anvisningar.

### ap.1.3 Regionala energi- och klimatstrategier

Statens energimyndighet ska till var och en av länsstyrelserna, utom till länsstyrelserna i Stockholms, Skåne och Västra Götalands län, från anslagsposten utbetala 1 300 000 kronor som ett stöd för arbete med regionala klimat- och energistrategier. Av dessa medel får högst 1 000 000 kronor användas för respektive länsstyrelses arbete med strategisk samordning och ledning samt vidareutveckling och genomförande av regionala klimat- och energistrategier. Till var och en av länsstyrelserna i Stockholms län, Västra Götalands län och Skåne län ska Statens energimyndighet utbetala 2 200 000 kronor. Av dessa medel får högst 1 700 000 kronor användas för respektive länsstyrelses arbete med strategisk samordning och ledning samt vidareutveckling och genomförande av regionala klimat- och energistrategier.

Resterande medel får användas till bidrag till andra lokala och regionala aktörers medverkan i vidareutvecklingen av regionala klimat- och energistrategier.

Statens energimyndighet ska till var och en av länsstyrelserna i Dalarnas, Skåne och Norrbottens län utbetala 1 000 000 kronor för arbete i enlighet med regeringens beslut om särskilt uppdrag avseende pilotlän för grön utveckling.

Statens energimyndighet får utbetala högst 2 000 000 kronor för samordning av länsstyrelsernas arbte med regionala klimat- och energistrategier.

Utbetalning till länsstyrelserna ska förenas med rapporteringsskyldighet om hur bidraget använts och övriga villkor i enlighet med anvisningar från Statens energimyndighet.

Länsstyrelsernas beslut om bidrag till andra lokala och regionala aktörer ska förenas med en rapporteringsskyldighet om hur bidraget använts och övriga villkor i enlighet med anvisningar i samverkansavtal som träffas mellan respektive länsstyrelse och en annan lokal eller regional aktör.

###### ap.2 Insatser inom näringslivet samt främjande av ny teknik och tjänster

Anslagsposten får användas för:

1. åtgärder som genomförs i enlighet med förordningen (2009:1577) om statligt stöd till energikartläggning, samt för planering, utveckling av system, uppföljning och utvärdering av verksamheten,

2. experimentell utveckling och teknikupphandling av energieffektiva produkter och system samt utveckling av metoder för marknadsintroduktion av befintlig eller ny energieffektiv teknik, med särskilt fokus på energieffektiva vägtransportfordon, respektive energieffektiv teknik i små och medelstora företag,

3. informations- och utbildningsinsatser, nätverksaktiviteter, utredningar, utveckling och tillhandahållande av metoder, verktyg och system för energieffektivisering, med särskilt fokus på offentlig upphandling, små och medelstora företag samt barn och ungdomar,

4. informationsinsatser kring samt utveckling och tillhandahållande av metoder, modeller och standardavtal för energitjänster,

5. informationsinsatser för att främja genomförande av energideklarationer för bostäder och lokaler samt energieffektiviserande åtgärder i enlighet med dessa, samt

6. stöd till Miljöstyrningsrådet för utveckling och tillhandahållande av förteckningar över energieffektiva varor som stöd till upphandlare. Beslutat stöd utbetalas efter rekvirering från Miljöstyrningsrådet.För punkten 2 gäller förordningen (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning i de delar som avser teknikupphandling såvitt avser åtgärder som främjar ny energieffektiv teknik och användning av befintliga energieffektiva produkter, samt i de delar som avser miljöskyddsåtgärder och miljöstudier. För punkten 2 gäller även förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet i de delar som avser experimentell utveckling, inbegripet demonstrationsprojekt, inom energiområdet.Projekten avseende experimentell utveckling, teknikupphandling och marknadsintroduktion ska samordnas med berörda sektorsmyndigheters respektive verksamheter.

### 1:12 Avgifter till internationella organisationer (Ramanslag)

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Statens energimyndighet | 21 328 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.2 | Avg. till int. org - del till STEM (ram) | 21 328 |

| | |
| --- | --- |
| Disponeras av Kammarkollegiet | 4 000 |

| | | |
| --- | --- | --- |
| ap.3 | Avg. till int. org - del till Kammarkollegiets disposition (ram) | 4 000 |

Villkor för anslag 1:12

###### ap.2 Avg. till int. org - del till STEM

Anslagsposten finansierar avgifter till internationella organisationer samt vissa utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet.

###### ap.3 Avg. till int. org - del till Kammarkollegiets disposition

Anslagsposten finansierar avgifter till internationella organisationer samt vissa utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet.

Medel får användas först efter beslut av regeringen.

## 4.3 Finansiella villkor

## 4.3.1 Finansiella villkor för anslag/anslagsposter

#### Utgiftsområde 21 Energi

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | Anslagskredit | Anslagsbehållning som disponeras 2013 | Indrag av anslagsbelopp |
| 1:1 Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader |
| ap.1 | 7 969 | 3 % | 0 |
| 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. |
| ap.10 | 7 000 | Inget | 0 |
| 1:3 Insatser för uthållig energianvändning |
| ap.1 | 3 500 | Inget | 0 |
| ap.4 | 500 | Inget | 0 |
| 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft |
| ap.1 | 0 | 35 000 | 0 |
| 1:5 Energiforskning |
| ap.1 | 1 000 | Inget | 0 |
| ap.2 | 1 500 | 5 000 | 0 |
| ap.11 | 64 000 | 3 % | 0 |
| 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. |
| ap.1 | 750 | Inget | 0 |
| ap.2 | 0 | 3 000 | 0 |
| 1:9 Energiteknik |
| ap.1 | 0 | Inget | 0 |
| ap.2 | 0 | Inget | 0 |
| ap.3 | 0 | Inget | 0 |
| ap.4 | 6 000 | 30 000 | 0 |
| 1:11 Energieffektiviseringsprogram |
| ap.1.1 | 5 000 | Inget | 0 |
| ap.1.2 | 750 | Inget | 0 |
| ap.1.3 | 2 000 | Inget | 0 |
| ap.2 | 6 500 | Inget | 0 |
| 1:12 Avgifter till internationella organisationer |
| ap.2 | 1 000 | Inget | 0 |
| ap.3 | 400 | Inget | 0 |

Belopp angivna i tkr\
Anslagssparandet prövas efter eventuell omfördelning av anslagssparande\
Tabellen inkluderar anslagssparande och anslagskredit som i förekommande fall disponeras enligt 7 och 8 §§ anslagsförordningen (2011:223)

## 4.3.2 Omfördelning av anslagssparande

#### Utgiftsområde 21 Energi

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Omfördelning från anslag/ap[1] | Omfördelning till anslag/ap[2] | Belopp (tkr) | Belopp andel (%) |
| 1:9 Energiteknik |
| 1:9 ap.3 | 1:9 ap.4 | 30 000 |

[1]Anslag och anslagsposter är angivna med 2012 års nomenklatur\
[2]Anslag och anslagsposter är angivna med 2013 års nomenklatur

## 4.3.5 Beställningsbemyndiganden

#### Utgiftsområde 21 Energi

| | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 - |
| Bemyndigande | Infriade åtaganden | Infriade åtaganden | Infriade åtaganden | Slutår |
| 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. |
| ap.10 | 50 000 | 50 000 | 0 | 0 | 2014 |
| 1:3 Insatser för uthållig energianvändning |
| ap.1 | 130 000 | 60 000 | 30 000 | 40 000 | 2016 |
| 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft |
| ap.1 | 7 500 | 5 000 | 2 500 | 0 | 2015 |
| 1:5 Energiforskning |
| ap.1 | 8 000 | 8 000 | 0 | 0 | 2017 |
| ap.11 | 5 292 000 | 1 692 000 | 1 600 000 | 1 500 000 | 2017 |
| 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. |
| ap.1 | 5 000 | 5 000 | 0 | 0 | 2015 |
| 1:9 Energiteknik |
| ap.3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2016 |
| ap.4 | 205 000 | 100 000 | 75 000 | 22 000 | 2016 |
| 1:11 Energieffektiviseringsprogram |
| ap.1.1 | 101 000 | 101 000 | | | 2014 |
| ap.1.2 | 15 000 | 15 000 | | | 2014 |
| ap.1.3 | 36 000 | 36 000 | | | 2014 |
| ap.2 | 118 000 | 118 000 | | | 2014 |
| 1:12 Avgifter till internationella organisationer |
| ap.2 | 20 000 | 20 000 | 0 | 0 | 2014 |

Belopp angivna i tkr

## 5 Övriga villkor

## 5.1 Låneram och krediter

| | |
| --- | --- |
| Låneram (enl. 7 kap. 1 § budgetlagen) | 26 000 |
| Räntekontokredit (enl. 7 kap. 4 § budgetlagen) | 26 000 |

Belopp angivna i tkr

## 5.2 Utbetalningsplan

Till Statens energimyndighets räntekonto i Riksgäldskontoret överförs enligt detta regleringsbrev medel enligt följande tabell:

| | |
| --- | --- |
| Utbetalningsdatum | Belopp |
| 2013-01-25 | 22 136 |
| 2013-02-25 | 22 136 |
| 2013-03-25 | 22 136 |
| 2013-04-25 | 22 136 |
| 2013-05-25 | 22 136 |
| 2013-06-25 | 22 136 |
| 2013-07-25 | 22 136 |
| 2013-08-25 | 22 136 |
| 2013-09-25 | 22 136 |
| 2013-10-25 | 22 136 |
| 2013-11-25 | 22 136 |
| 2013-12-25 | 22 135 |
| Summa | 265 631 |

Belopp angivna i tkr

Räntebärande anslag/anslagsposter som står till Statens energimyndighets disposition enligt detta regleringsbrev är:

| | |
| --- | --- |
| 1:1 ap.1 | Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader |

## 6 Avgifter och bidrag

## 6.1 Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet där intäkterna disponeras

| | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | +/- t.o.m. 2011 | +/- 2012 | Int. 2013 | Kost. 2013 | +/- 2013 | Ack. +/- utgå. 2013 |
| Offentligrättslig verksamhet |
| Avgifter enligt förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter | -161 | -35 | 10 | 55 | -45 | -241 |
| Ansökningsavgifter enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263) | -4 297 | -600 | 50 | 890 | -840 | -5 737 |
| Tillsynsprovning energimärkning enligt förordning (2011:1022) | 0 | 0 | 500 | 500 | 0 | 0 |
| Disposition av vissa avgifter inom naturgasområdet | -97 | -250 | 2 500 | 2 200 | 300 | -47 |
| Summa | -4 555 | -885 | 3 060 | 3 645 | -585 | -6 025 |
| Uppdragsverksamhet |
| Analysverksamhet | 0 | 0 | 300 | 300 | 0 | 0 |
| Provningsverksamhet | 700 | -200 | 2 000 | 2 000 | 0 | 500 |
| Summa | 700 | -200 | 2 300 | 2 300 | 0 | 500 |

Belopp angivna i tkr

## Villkor

### Avgifter enligt förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter

Statens energimyndighet får disponera de avgifter som tas ut enligt förordningen (2004:1205) om handel med utsläppsrätter.

### Ansökningsavgifter enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263)

Statens energimyndighet får disponera ansökningsavgifter som tas ut enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263). Ansökningavgifterna ska bidra till finansieringen av Fjärrvärmenämndens verksamhet vid Statens energimyndighet.

### Tillsynsprovning energimärkning enligt förordning (2011:1022)

Statens energimyndighet får disponera de intäkter myndigheten tar ut med stöd i 4 § förordningen (2011:1022) om tillsyn över energirelaterade produkter, som omfattas av bestämmelserna i lagen (2011:721) om märkning av energirelaterade produkter. Avgiften ska täcka myndighetens kostnader för tillsynsprovning i de fall produkten inte uppfyller ställda krav.

### Disposition av vissa avgifter inom naturgasområdet

Statens energimyndighet får disponera de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) eller lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn eller försörjningstrygghetsåtgärder. Avgiften ska täcka myndighetens kostnader för denna verksamhet.

### Analysverksamhet

Statens energimyndighet får disponera avgiftsinkomsterna för viss avgiftsfinansierad analysverksamhet på uppdrag från externa beställare.

### Provningsverksamhet

Statens energimyndighet får disponera intäkterna från test- och provningsverksamhet på uppdrag från externa beställare.

### Administration

Statens energimyndighet får disponera intäkter från administrativa tjänster på uppdrag från andra myndigheter.

## 6.2 Beräknad budget för avgiftsbelagd verksamhet där intäkterna ej disponeras

| | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verksamhet | Ink. tit. | +/- t.o.m. 2011 | +/- 2012 | Int. 2013 | Kost. 2013 | +/- 2013 | Ack. +/- utgå. 2013 |
| Offentligrättslig verksamhet |
| Lagringsavgifter | 2811 | 0 | 10 000 | 2 000 | 0 | 2 000 | 12 000 |
| Kvotplikts- och förseningsavgifter | 2552 | 0 | 12 000 | 6 000 | 0 | 6 000 | 18 000 |
| Summa | 0 | 22 000 | 8 000 | 0 | 8 000 | 30 000 |

Belopp angivna i tkr

## Villkor

### Lagringsavgifter

Lagringsavgifter som Statens energimyndighet tagit ut med stöd av lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol ska levereras in i anslutning till uppbörd och redovisas på inkomsttitel 2811004 Statens energimyndighet.

### Kvotplikts- och förseningsavgifter

Kvotplikts- och förseningsavgifter enligt 6 kap. lagen (2011:1200) om elcertifikat redovisas mot inkomsttitel 2552 508 Kvotplikts- och förseningsavgifter.

## 6.4 Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Utdömda viten med anledning av förelägganden enligt 33 § lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, 16 § fjärrvärmelagen (2008:263), 15 § lagen (2011:721) om märkning av energirelaterade produkter samt enligt 6 kap. 5 § lagen (2011:1200) om elcertifikat ska levereras in i anslutning till uppbörd och redovisas på inkomsttitel 2714 222 Straffavgifter.

# UNDANTAG FRÅN EKONOMIADMINISTRATIVA REGELVERKET

1. Statens energimyndighet får använda den förenklade räntekontorutin som regeringen medgav föregående budgetår för att täcka förvaltningskostnader på andra anslag än anslag 1:1 Statens energimyndighet: förvaltningskostnader.

2. Statens energimyndighet medges undantag från kravet att anläggningstillgångar som används i verksamheten ska finansieras med lån i Riksgäldskontoret enligt 2 kap. 1 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210) avseende verksamheter som finansieras av anslagen 1:2, 1:3, 1:5 och 1:11 under utgiftsområde 21 Energi.

3. Statens energimyndighet medges undantag från kravet att senast den 15 augusti varje år lämna delårsrapport avseende de första sex månaderna av det pågående räkenskapsåret enligt 8 kap. förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndigheten ska i stället lämna delårsrapport avseende de åtta första månaderna av det pågående räkenskapsåret senast den 30 september.

På regeringens vägnar

Anna-Karin Hatt

Martin Palm

Kopia till

- Riksdagen/näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Statsrådsberedningen/Internrevisionen
- Försvarsdepartementet
- Socialdepartementet/PBB
- Finansdepartementet/BA
- Utbildningsdepartementet
- Miljödepartementet/NA och KL
- Näringsdepartementet KLS, FIN och ENT
- Regeringskansliets förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Affärsverket svenska kraftnät
- Arbetsmiljöverket
- Boverket
- Ekonomistyrningsverket
- Elsäkerhetsverket
- Energimarknadsinspektionen
- Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas)
- Försvarsmakten
- Havs- och vattenmyndigheten
- Kammarkollegiet
- Konkurrensverket
- Konsumentverket
- Lantmäteriet
- Luftfartsverket
- Miljöstyrningsrådet
- Myndigheten för samhällsskydd och beredskap
- Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser
- Naturvårdsverket
- Post- och telestyrelsen
- Riksantikvarieämbetet
- Riksgäldskontoret
- Sametinget
- Samtliga länsstyrelser
- Sjöfartsverket
- Skogsstyrelsen
- SP Sveriges tekniska Forskningsinstitut AB
- Statens jordbruksverk
- Statistiska centralbyrån
- Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll
- Sveriges geologiska undersökning
- Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut
- Tillväxtverket
- Trafikanalys
- Trafikverket
- Transportstyrelsen
- Verket för innovationssystem
- Vetenskapsrådet

På regeringens vägnar

Anna-Karin Hatt

Martin Palm

Kopia till

- Riksdagen/näringsutskottet
- Riksrevisionen
- Statsrådsberedningen/Internrevisionen
- Försvarsdepartementet
- Socialdepartementet/PBB
- Finansdepartementet/BA
- Utbildningsdepartementet
- Miljödepartementet/NA och KL
- Näringsdepartementet KLS, FIN och ENT
- Regeringskansliets förvaltningsavdelning/RK Ekonomi
- Affärsverket svenska kraftnät
- Arbetsmiljöverket
- Boverket
- Ekonomistyrningsverket
- Elsäkerhetsverket
- Energimarknadsinspektionen
- Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas)
- Försvarsmakten
- Havs- och vattenmyndigheten
- Kammarkollegiet
- Konkurrensverket
- Konsumentverket
- Lantmäteriet
- Luftfartsverket
- Miljöstyrningsrådet
- Myndigheten för samhällsskydd och beredskap
- Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser
- Naturvårdsverket
- Post- och telestyrelsen
- Riksantikvarieämbetet
- Riksgäldskontoret
- Sametinget
- Samtliga länsstyrelser
- Sjöfartsverket
- Skogsstyrelsen
- SP Sveriges tekniska Forskningsinstitut AB
- Statens jordbruksverk
- Statistiska centralbyrån
- Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll
- Sveriges geologiska undersökning
- Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut
- Tillväxtverket
- Trafikanalys
- Trafikverket
- Transportstyrelsen
- Verket för innovationssystem
- Vetenskapsrådet