Statsrådsberedningen

Regeringsbeslut

2004-09-15

Riksdagsförvaltningen

Riksgatan

100 12 STOCKHOLM

Dnr 250-984-03/04

Dnr 250-4452-03/04

Dnr 250-4453-03/04

| |
| --- |
| Regleringsbrev för budgetåret 2004 avseende Riksdagsförvaltningen |

Riksdagen har beslutat om budget för sin verksamhet under budgetåret 2004 (prop. 2003/04:1, utg.omr. 01, bet. 2003/04:KU1, rskr. 63).

Riksdagsstyrelsen beslutar att följande skall gälla under budgetåret 2004 för riksdagsförvaltningen och nedan angivna anslag.

# 1 VERKSAMHET

Verksamhetsstyrning

Verksamheten omfattar riksdagsförvaltningen dvs. kammarkansliet, utskottens och EU-nämndens kanslier, administrativa kontoret, kansiet för information och kunskapsförsörjning samt riksdagens internationella kansli.

Mål

Utgångspunkter för riksdagsförvaltningens verksamhet

Riksdagen har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. Riksdagen med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Riksdagen har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen.

Övergripande mål

Målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att riksdagen skall kunna uppfylla sina konstiutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden.

Mål för verksamhetsgrenar

Verksamhetsgren: Beslutsprocess

Riksdagsförvaltningen skall med hög kompetens säkerställa att riksdagen kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen.

Verksamhetsgren: Service och förvaltning

Riksdagsförvaltningen skall - inom givna ramar och bestämmelser - tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier.

Verksamhetsgren: Information

Riksdagsförvaltningen skall bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om riksdagen och dess arbete ökar.

Verksamhetsgren: Internationell verksamhet

Riksdagsförvaltningen skall göra det möjligt för riksdagen att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför.

Återrapporteringskrav

Konstitutionsutskottet tillstyrker i betänkande 2003/04:KU1 regeringens förslag avseende de anslag under utgiftsområde 1 som inte ingår i något politikområde.

"Utgiftsområde 1 omfattar anslag för vilka regeringen inte fastställer mål. Dessa ingår inte i politikområdesindelningen. För flera av dessa verksamheter råder särskilda förutsättningar där mål- och resultatstyrning enligt regeringens mening inte går att applicera. Det gäller anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, Riksdagens ledamöter och partier m.m., Riksdagens förvaltningskostnader, Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen, Regeringskansliet m.m., Stöd till politiska partier samt Expertgruppen för EU-frågor."

Mot bakgrund av detta skall riksdagsförvaltningen i årsredovisningen för 2004 avrapportera resultatet i förhållande till verksamhetsgrenarna samt redovisa och kommentera hur prestationerna har utvecklats med avseende på volym, kvalitet, kostnader och intäkter. Riksdagsförvaltningen skall vidare rapportera resultatet av åtgärder som vidtagits enligt förvaltningens jämställdhetsplan.

## 1.1 Verksamhetsstyrning

## 1.2 Övriga mål och återrapporteringskrav

## 1.3 Organisationsstyrning

## 1.4 Uppdrag

En översyn av lagarna (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter och 1996:3049 om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europaparlamentet genomförs av en särskilt tillsatt utredning - som antagit namnet Översynskommittén. Kommittén skall presentera sitt slutbetänkande senast i december 2004.

## 1.5 Fristående återrapportering

# 2 FINANSIERING

## 2.1 Anslag

### 2.1.1 Tilldelade anslag

###### Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

| | |
| --- | --- |
| 90:2 | Riksdagens ledamöter och partier m.m. (Ramanslag) |
| Disponeras av Riksdagsförvaltningen | 634 265 tkr |
| |

| | |
| --- | --- |
| 90:3 | Riksdagens förvaltningskostnader (Ramanslag) |
| Disponeras av Riksdagsförvaltningen | 556 942 tkr |
| 90:3 ap.1 | Övriga förvaltningskostnader (Ram) | 506 942 tkr |
| 90:3 ap.2 | Riksdagens fastighetskostnader (Ram) | 50 000 tkr |
| |

### 2.1.2 Äldre anslag som disponeras budgetår 2004

###### Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

| | |
| --- | --- |
| 90:2 | Riksdagens revisorer (Ramanslag) |
| Disponeras av Riksdagens revisorer | 0 tkr |
| 90:2 ap.1 | Riksdagens revisorer (Ram) | 0 tkr |
| |
| Disponeras av Riksdagsförvaltningen | 0 tkr |
| 90:2 ap.2 | Riksdagsförvaltningens disposition (Ram) | 0 tkr |
| |

#### Villkor

| | |
| --- | --- |
| 90:3 | Riksdagens revisorer: Avvecklingskostnader (Ramanslag) |
| Disponeras av Riksdagsförvaltningen | 0 tkr |
| |

#### Villkor

##### 90:3 Riksdagens revisorer: Avvecklingskostnader

Överföringsbeloppet för anslaget 90:3 Riksdagens revisorer: avvecklingskostnader, utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppgår efter slutredovisningen till 738 102 kronor. Överföringsbeloppet skall föras över till 2005 och får disponeras av riksdagsförvaltningen.

### 2.1.3 Finansiella villkor för anslag

###### Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

###### 90:2 Riksdagens ledamöter och partier m.m.

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit (tkr) | Anslagsbehållning som disponeras 2004 | Indrag av anslagsbelopp (tkr) |
| 90:2 | 63 427 | Allt | 0 |

###### 90:3 Riksdagens förvaltningskostnader

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit (tkr) | Anslagsbehållning som disponeras 2004 | Indrag av anslagsbelopp (tkr) |
| 90:3 ap.1 | 50 694 | Allt | 0 |
| 90:3 ap.2 | 5 000 | Allt | 0 |

###### Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

###### 90:2 (2003) Riksdagens revisorer

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit (tkr) | Anslagsbehållning som disponeras 2004 | Indrag av anslagsbelopp (tkr) |
| 90:2 ap.1 (2003) | 0 | Allt | 0 |
| 90:2 ap.2 (2003) | 0 | Allt | 0 |

###### 90:3 (2003) Riksdagens revisorer: Avvecklingskostnader

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Anslag/ap/dp | Anslagskredit (tkr) | Anslagsbehållning som disponeras 2004 | Indrag av anslagsbelopp (tkr) |
| 90:3 (2003) | 0 | Allt | 0 |

### 2.1.4 Finansiella villkor för omfördelning av anslagssparande

| | | |
| --- | --- | --- |
| Omfördelning från anslag/ap/dp1 | Omfördelning till anslag/ap/dp2 | Belopp (tkr)/andel (%) |
| 90:2 ap.1 (2003) | 90:2 ap.2 (2003) | 100 % |

1Anslag, anslagsposter och delposter är angivna med 2003 års nomenklatur

2Anslag, anslagsposter och delposter är angivna med 2004 års nomenklatur

### 2.1.5 Avslutade anslagsposter

### 2.1.6 Medgivet överskridande

### 2.1.7 Bemyndiganden

## 2.2 Övriga villkor

### 2.2.1 Låneram och krediter

| | |
| --- | --- |
| Låneram (enl 20 § budgetlagen) | 450 000 |
| Räntekontokredit (enl 21 § budgetlagen) | 119 121 |

Belopp angivna i tkr

#### Villkor

##### Låneram (enl 20 § budgetlagen)

Riksdagsförvaltningen disponerar under budgetåret 2004 en låneram på 150 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar som används i riksdagens verksamhet.

Riksdagsförvaltningen disponerar under budgetåret 2004 en låneram på 300 000 kronor i Riksgäldskontoret för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar.

### 2.2.2 Utbetalningsplan

#### Enligt detta beslut

Till Riksdagsförvaltningens räntekonto i Riksgäldskontoret överförs:

- 1 158 907 tkr fördelat per månad fr.o.m. 2004-01-25 t.o.m. 2004-12-25. Beloppet avser anslaget Riksdagens ledamöter och partier m.m. 90:2 och anslaget Riksdagens förvaltningskostnader 90:3 ap.1 och 90:3 ap.2.

#### Enligt detta beslut

Till Riksdagsförvaltningens räntekonto i Riksgäldskontoret överförs:

- 32 300 tkr den 2004-12-27. Beloppet avser anslaget Riksdagens ledamöter och partier m.m. 90:2 och anslaget Riksdagens förvaltningskostnader 90:3 ap.1.

## 2.3 Avgifter och bidrag

#### Ekonomiskt mål för avgiftsbelagd verksamhet

Fastighetsverksamheten

Hyrorna för de kommersiella lokalerna dvs. lokaler som nyttjas av butiker och restauranger skall sättas på marknadsmässiga grunder, lägenhetshyrorna skall sättas enligt bruksvärdesprincipen dvs. följa utvecklingen inom allmännyttan och hyran för övernattningsrummen skall beräknas med utgångspunkt i hyresnivån för jämförbara studentbostäder i Stockholms innerstad (RFS 2002:9).

Riksdagstrycket

Priset ska sättas så att allmänhetens tillgång till riksdagstrycket inte begränsas.

Barnverksamheten

Avgiften skall sättas utifrån den kommunala avgiftsnivån i Stockholm omräknat till timtaxa.

Tidningen Från Riksdagen & Departement

För tidningen Från Riksdag och departement skall ekonomiska mål fastställas av riksdagsstyrelsen i samband med framtagande av riksdagsförvaltningens budgetunderlag.

#### Villkor för avgiftsbelagd verksamhet

Avgifternas storlek bestäms av riksdagsförvaltningen dock ej i de fall som avses i 15-17 §§ avgiftsförordningen (1992:191).

Avgiftsintäkterna disponeras av riksdagsförvaltningen.

Riksdagsförvaltningen skall i sin årsredovisning redovisa den avgiftsfinansierade verksamheten avseende Riksdagstrycket, Tidningen från Riksdag & Departement samt försäljningen vid infocentrum. Särredovisning skall ske av de direkta kostnaderna såsom produktions- och distributionskostnader samt prenumerationskostnader och försäljningsintäkter.

## 2.4 Övriga intäkter

# 3 UNDANTAG FRÅN EA-REGLER

I samband med riksdagsförvaltningens omorganisation uttalades att det ligger ett värde i att i princip samma regler gäller inom riksdagsförvaltningen som inom det statliga området i övrigt på det ekonomiadministrativa området (se 1999/2000:TK2 s.10 och 1999/2000:KU19).

Riksdagsförvaltningen och riksdagens myndigheter är inte underställda regeringen och därför gäller inte med automatik de förordningar som regeringen utfärdar och de föreskrifter och allmänna råd som myndigheter under regeringen utfärdar. Det krävs särskilda föreskrifter för att riksdagsförvaltningen och riksdagens myndigheter skall vara bundna att tillämpa de generella ekonomiadministrativa regler som gäller på det statliga området i övrigt. I vissa hänseenden innehåller lagen (2000:419) med instruktion för riksdagsförvaltningen ekonomiadministrativa bestämmelser som avviker från vad som normalt gäller på det statliga området i övrigt. Riksdagsstyrelsen, tidigare riksdagens förvaltningskontor eller förvaltningsstyrelsen, har om styrelsen ansett att en viss förordning på det ekonomiadministrativa området skall tillämpas, föreskrivit att förordningen skall gälla för riksdagen och dess myndigheter utom Riksbanken i tillämpliga delar och i den vid varje tillfälle gällande lydelsen. I några fall har föreskrivits att endast vissa bestämmelser i en förordning skall gälla. Enligt beslut av riksdagens förvaltningskontor den 3 juni 1992 (RFS 1992:7) skall 15-19 §§ avgiftsförordningen (1992:191) gälla för riksdagen i tillämpliga delar.

Ett antal men dock inte samtliga för statliga myndigheter gällande förordningar har på detta sätt antagits. Det förhållandet hindrar inte att riksdagsförvaltningen i praktiken ändock följer ekonomiadminstrativa regler, t.ex. i anslagsförordningen (1996:1189) och kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) som formellt sett inte måste tillämpas av förvaltningen.

Sedan den 1 juli 2001 gäller enligt 36 § föreskriften om arbetsordning för riksdagsförvaltningen att förvaltningen skall om inte annat beslutas normalt tillämpa de ekonomiadministrativa regler om redovisning som gäller inom det statliga området i övrigt (se RFS 2001:8). I slutet av hösten 2000 startade ett översynsarbete med att kartlägga vilka generella ekonomiadminstrativa regler som riksdagsförvaltningen tillämpar, att föreslå vilka undantag som behövs och att utmönstra begreppet tillämpliga delar i föreskrifterna. Översynsarbetets första etapp inriktades på redovisningsområdet och omfattade även Riksdagens ombudsmän och Riksdagens revisorer. Riksdagsstyrelsen har den 13 juni 2001 beslutat att de ekonomiadminstrativa reglerna om redovisning skall gälla för riksdagsförvaltningen och riksdagens myndigheter utom Riksbanken med vissa i föreskrifterna närmare angivna undantag och tillägg (se RFS 2001:9-11).